Magyar Péterék jogszerűtlenül járhattak el az adatvédelmi biztos szerint
![magyarpéter](https://cdn.origo.hu/2024/04/_a4W7tok-1o2zwHSMH2geodX9mkLicf87jU-2r5ha14/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVmMDFmMmQ0OTQ5NzQwYjFiNzA3ZjlhYzM5MDgyNzY4.webp)
Egyre szaporodnak a jogsértés gyanúját felvető mozzanatok Magyar Péter mozgalma körül. A kiindulópontot ez ügyben a Magyar Nemzet csütörtöki tényfeltáró cikke adta. A portál megírta, hogy Magyar mozgalmának honlapja, a Talpramagyarok.hu mögött is megjelent a Bajnai Gordon nevével fémjelzett datadatos csapat. Dokumentumokkal igazolva beszámoltak róla, hogy a honlap adatvédelmi tájékoztatójában olvasható az Estratos Digital GmbH és a Lundadonate.org neve.
Előbbi egy bécsi székhellyel alapított digitális ügynökség, ügyvezetője Bajnai Gordon kormányának volt titokminisztere, a Datadat-cégcsoport vezető figurája, Ficsor Ádám. Az Estratos a Datadat cégcsoport korábbi osztrák leányvállalata, a Datadat GmbH, amelyet nemes egyszerűséggel átneveztek. A Lundadonate.org, röviden Lunda, ehhez képest egy adománygyűjtő platform. Ezt a Datadat fejlesztette, angol nyelvű oldalán pedig anyacégként korábban a Datadat, ma az Estratos szerepel.
Miután erről hírt adott a Magyar Nemzet, előbb mindkét érintett fél – Magyar Péter és a datadatos kör – tagadta, hogy kapcsolatban állnának. Néhány órával később azonban a két cég, az Estratos és a Lunda neve eltűnt a Talpramagyarok.hu adatkezelési tájékoztatójából. A törlés önmagában sokatmondó.
Az adatkezelési tájékoztató csütörtök délelőtti állapota:
Az adatkezelési tájékoztató a nyomeltakarítás után:
Másnap, pénteken azonban újabb fordulat következett, a Magyar Nemzet riporterének ugyanis nyilatkozott a kérdésről Magyar Péter. Itt Magyar azzal indokolta a két cég nevének kihúzását, hogy valamely más szervezettől vették át az adatvédelmi tájékoztatót. Szó szerint így fogalmazott: „Valakitől kaptunk egy adatvédelmitájékoztató-mintát, és azt kitettük. Ennyi történt. Nem akartunk érte külön fizetni.” Magyar a történéseket firtató újabb kérdésre megjegyezte azt is: „Valakitől kaptuk. Én kértem, hogy ne kelljen egy újat írnunk, mert nem volt elég időnk, amikor el kellett indítanunk az egyesületet, a pártot.”
Ezek szerint tehát Magyarék nemcsak egy mintát használtak, hanem a kitöltött adatok egy részét is egy az egyben átvették valakitől, azt azonban továbbra sem tudni, hogy kitől.
Az esettel kapcsolatban megkeresték a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) elnökét.
Kijelenthető, hogy mindazokkal szemben nem járt el tisztességesen és jogszerűen a Talpramagyarok.hu adatkezelője, akik a honlapon esetleg hozzájárulásukat adták az adatkezeléshez, amennyiben a dokumentumban tényleg nem valós információk voltak megadva. Ráadásul, ha az adatkezelési formulát máshonnan vették át, részben vagy egészben kitöltve, akkor az is kérdéses, hogy az említett cégeken kívül van-e más olyan információ, amely nem felel meg a tényeknek
– fejtette ki Péterfalvi Attila.
Szavai szerint amennyiben más fórumokon, például standoknál is a honlapon találhatóval megegyező adatkezelési tájékoztatót használtak, az ugyanúgy aggályos.
Ezt esetről esetre kellene mérlegelni – tette hozzá.
A Talpramagyarok.hu-val kapcsolatos másik aggályos ügyben is kérdezték a NAIH elnökét. Több olvasó is jelezte ugyanis, hogy a beleegyezésük nélkül kéretlen agitáló üzeneteket, hírlevelet kapnak Magyar Péter csapatától. Egyikük elmondta, hogy miután küldött egy üzenetet az info@talpramagyarok.hu e-mail-címre, annak ellenére kapott szavazásra buzdító promóciós üzenetet, hogy ehhez nem járult hozzá.
Ha történt ilyen eset, nyilván annak is megkérdőjeleződik a jogszerűsége, hiszen csak annak lehet hírlevelet küldeni, aki erre a szolgáltatásra jelentkezett. A hozzájárulásnak pedig kifejezettnek, egyértelműnek kell lennie, és pontosan arra kell vonatkoznia, amiről az adatkezelés szól – mutatott rá Péterfalvi Attila.
Azt is hangsúlyozta, hogy aki például hírlevélre jelentkezik fel, az szimpatizánsnak tekintendő, márpedig amikor egy párt szimpatizánsokat gyűjt, az politikai véleményre vonatkozó adatnak minősül, ezért a kezelésének is szigorúbb követelményeknek kell megfelelnie.
Érdemes megjegyezni, hogy a legutóbbi, országos botrányt keltő hasonló baloldali esetig nem kell sokat visszamenni az időben. A 2022-es választást megelőző ellenzéki sms-kampány részeként több mint kétmillió kéretlen szöveges üzenetet küldtek ki.
Az Állami Számvevőszék (ÁSZ) idén februárban közzétett jelentése megállapította, hogy a legutóbbi országgyűlési voksolás előtt csak sms-ekre, adatbázis-építésre és online hirdetésekre 860 millió forintot költött el a baloldal. Az ÁSZ kiemelte: a pénz java része a Márki-Zay Péter-féle Mindenki Magyarországa Mozgalomtól az ellenzéki kampány digitális részéért felelős Datadat-cégcsoporthoz vándorolt. Mindemellett óvatosan fogalmaztak, és a folyamatban levő NAV-vizsgálat eredményétől tették függővé, hogy mindez milyen lépéseket vonhat maga után.
KAPCSOLÓDÓ CIKKEINK