Így indult útjára az első rohamkocsi Magyarországon
![](https://cdn.origo.hu/2024/05/dRBR6Jsw5QW8FgqlNY3e3qfS_yBJKr9S5LdtJFWfNRY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI1MzMwNjEzYTg5MTQ1YjFiOTFkMjMxMDdjZGZkZDBk.webp)
Biztos alapokat örökölt az Országos mentőszolgálat az elődjeitől
Napjainkban a mentésirányítók a velük megosztott információ alapján döntenek arról, hogy milyen szintű ellátásra van szükség. Így kerülhet sor például életveszély esetén egy rohamkocsi kiküldésére, azonban ez nem volt mindig így. A 19. században még a mentőszolgálat is gyerekcipőben járt.
Az első ilyen szerveződés, a Budapesti Önkéntes Mentő Egyesület 1887-es megalapítását Kresz Gézának köszönhetjük.
Ezt követte a Vármegyék és Városok Országos Mentő Egyesületének megalakulása 1926-ban, majd a második világégés utáni években jött létre a ma is fennálló Országos Mentőszolgálat. Az új szervezet biztos alapokat örökölt elődjeitől. Erre azért is szükség volt, mert így hazánkban fejlődésnek indulhatott a hatékonyabb sürgősségi betegellátás.
Hazánkban helyezték üzembe a kontinens első rohamkocsiját
Ennek volt fontos mérföldköve a kontinensen elsőként szolgálatba álló rohamkocsi 1954-ben. A kor egyre növekvő üzemi balesetei egyre inkább megkívánták, hogy az intenzív betegellátást már a helyszínen el lehessen kezdeni. Az eljárások alapját a mentőautó kibővült felszereltsége biztosította. A különféle légzést segítő készülékek, mint a magyar gyártmányú oxymat, mellett a korabeli defibrillátor és pacemaker is helyet kapott a rohamkocsin.
A felszereléseknek is köszönhetően új helyszíni eljárásokat kezdtek el alkalmazni.
Ilyen volt például a légzési és keringési újraélesztés, tartós vénabiztosítás, helyszíni vérrögoldó kezelése vagy kábítószerek intravénás adagolása. A rohamkocsiban elhelyezett vastüdő segítségével pedig olyan, ápolásra szoruló betegeket is sikerrel tudtak szállítani, akik maguktól képtelenek lettek volna a légzésre.
Idővel az eljárások és technikák a gyógyítás egyik ágnak, a modern oxiológiának a kiforrását eredményezték, amelynek fejlődésében többek között Gábor Aurél szerepe volt meghatározó.
A Markó utcából elindított tesztüzem öt fős személyzetét IFA Phänomen járművek szállították a sérültekhez. A későbbiekben a mentőszolgálat gépkocsiparkja Dodge Job Rated és Opel Blitz gépkocsikkal bővült. A mentőorvosok közül kiemelkedő munkát végzett Felkai Tamás, aki főorvosa volt 1955-től a rohamkocsi-szolgálatnak. Az életveszélyes sérültek helyszíni ellátásának megszervezése mellett a Kresz Géza Mentőmúzeum újra nyitásában is komoly szerepet játszott.
Országos hálózattá nőtte ki magát a sürgősségi szolgálat
A kísérleti szolgálati ág sikerességét bizonyítja, hogy hamarosan hálózattá bővült. A fővárost követően Pécsen, Miskolcon, Tatabányán és Debrecenben is szolgálatba állították a rohamkocsikat. Az itt próba szerűén alkalmazott és később bevált gyógyítási technikákat, valamint a felszerelések egy részét idővel más mentőegységeknél is rendszeresítették. A szolgálat több évtizedes fennállása alatt minden bizonnyal számos életet sikerült megmentenie a szakembereknek.
Az életveszélyes sérültek helyszíni ellátását célzó betegellátás az elmúlt hetven év során rengeteget fejlődött, számos esetben világszinten elsőként alkalmazva különféle életmentő eljárásokat. A rohamkocsival megszülető modern sürgősségi orvostan mögött pedig a szakma olyan kiválóságai álltak, mint a már említett Felkai Tamás vagy Gábor Aurél.
További történelmi témájú cikkeket a Múlt-kor történelmi magazin weboldalán olvashatnak.