Varga elmondta, miért aggódhatnak a cégek
![Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter beszédet mond 2015. november 9-én a Széchenyi Kártya Program budapesti ünnepségén, amelyet abból az alkalomból tartottak, hogy az elmúlt 13 évben kihelyezett hitelállomány meghaladta az 1500 milliárd forintot. MTI Fo](https://cdn.origo.hu/2023/12/iil1XE47cVRTwc9KcMxu5h0byz9CirIL2Gx9s5DiXIM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRmOGIyOTk5MDBiNjQ2M2ViNTQxOTc4Y2Q5NzZhOWQ5.webp)
A vállalkozások által benyújtott hitelkérelmek száma mára meghaladta a 300 ezret, és mérföldkőhöz ért a Széchenyi Kártya Program. Ebből az alkalomból ünnepelt együtt Varga Mihály a Vállalkozók és Munkavállalók Országos Szövetsége (VOSZ), a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK), valamint a Kavosz Zrt. képviselőivel a Pesti Vigadóban.
Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter a hazai kis- és középvállalati (kkv) finanszírozás sikertörténetének nevezte a programot. Úgy gondolja, hogy érdemes figyelni a hazai vállalkozókra, mert amit akkor 2002-ben kitaláltak, még majdnem 15 év után is működik.
Az a titok, hogy sikerült felülírni az egyéni érdekeket, és egy működő rendszert létrehozni. „Nemcsak a technológiai újítás alapvető fontosságú, hanem a hitel- és az adósságkezelés fejlesztése is:
szükség van a hitelezéssel kapcsolatos intézmények újragondolására.
Az állami költségvetés évi 4 milliárd forinttal támogatja a programot, garancialehívás és kamattámogatás formájában” – mondta a tárcavezető.
Az elmúlt évben javultak a kkv-szektor eredményei: nőtt a foglalkoztattak száma, emelkedett a nettó éves árbevétel és növekedett az export. Ennek ellenére egyesek sötét felhőket látnak gyűlni a magyar gazdaság felett: a migránsválság és a Volkswagen botrány is olyan események, amelyek akár a vállalkozói szektort is sújthatják.
Varga Mihály szerint nincs ok az aggodalomra, mert
Magyarország gazdasági teljesítményét nem érinti a migráció,
és egyelőre annak sem látni jelét, hogy a Volkswagen válsága negatív hatással lenne.
A magyar kkv-szektorban a legfőbb akadály a tőkehiány, ráadásul a vállalatok 60 százaléka érzi úgy, hogy akadályokba ütközik a finanszírozáshoz való hozzájutásnál. Ennek megoldásához a kormány az uniós támogatások minél gyorsabb és minél hatékonyabb lehívásának támogatását ígéri a jövőben.
2016-ban a bankadó mértéke jelentősen csökken,
2017-től pedig további csökkentés várható, amitől a banki hitelezés fellendülését várják. A hitelezés egyre inkább lábra áll Magyarországon – vonta le a következtetést Varga Mihály.
A VOSZ és a MKIK 2002-ben kezdeményezték a hazai hitelintézeteknél egy olyan konstrukció megvalósítását, amellyel a magyar mikro-, kis- és középvállalkozások egyszerűen és olcsón juthatnak olyan kedvezményes kamatozású hitelhez, amelyet bankkártyával is igénybe lehet venni. Ádám Imre a VOSZ-t képviseltében elmondta, hogy sok vállalkozó ma nem is tudna létezni a program nélkül, amely
már 1500 milliárd forinttal támogatta a kkv-szektort.
A banki hitelezés teljesen megállt a válság idején Magyarországon. A programnak köszönhetően a bankoknak csak 20 százalék kockázat volt a hitelkiadásban, a maradék 80 százalékra pedig az állam vállalt garanciát. Házon belül úgy hívjuk a Széchenyi Kártyát, hogy ez a vállalkozók személyi igazolványa, hiszen névre szól, és az a cégét jól vezető vállalkozó kapja meg, aki méltó a birtoklására” – tette hozzá.
Parragh László, a MKIK elnöke büszkén beszélt arról, hogy 2002-ben Medgyesi Péterrel, az akkori miniszterelnökkel adták át az első Széchenyi Kártyát, és azóta
minden kormánnyal végig tudták vinni a terméket.
Bár minden kormány programjában szerepelt a kkv-szektor támogatása, úgy gondolja nem volt más olyan valóban működőképes konstrukció, mint a Széchenyi Kártya Program, amely mára egy hat elemből álló, különböző finanszírozási igényekre választ adó programmá fejlődött.