Indiában épülhet meg először a Hyperloop
![Hyperloop One](https://cdn.origo.hu/2023/12/CtfiE8_3VwkMVM2MECXPfC6wH8QY0L2ofbeNe7D_Fcs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhiYmRhNGUzYjEzODQ2MTk5YTZmNGE2MTYwNzI0YWRl.webp)
A közlekedést több különböző alternatív módon próbálják megreformálni az autógyárak vagy épp dollármilliárdosok. Most Richard Branson jelentette be legfrissebb híreit a Hyperlooppal kapcsolatban.
A Virgin cégcsoport tulajdonosa azt közölte, hogy
a Hyperloop One nevű rendszert Indiában tervezik felépíteni.
A szupergyors közlekedési eszköz Pune városát és Mumbai új repterét kötné össze.
Ez 150 kilométeres táv, és 25 perc alatt lehetne benne megtenni az utat.
Indiai közlekedési körülmények között ez többórás időmegtakarítást jelentene – írja a Bloomberg.
Az út jelenleg 55 perc repülővel vagy 2,5 óra közúton.
Richard Branson az építkezéssel kapcsolatos előszerződést már aláírta Mumbai önkormányzatával. A bemutató szakasz 2-3 év alatt készülhet el a végső megállapodás aláírást követően,
míg a teljes pálya kiépítése 5-7 évet vehet igénybe.
Az alagútrendszerben történő közlekedés óriási segítség lehet az urbanizáció sújtotta Indiában.
Engedélyt kapott Musk is
Elon Musk cége szóban megegyezett az Egyesült Államok kormányával, hogy ő építheti a New Yorkot és Washington D.C-t összekötő Hyperloop vonalat. A háromórás vonatút így 29 percre rövidülne.Narendra Modi 133 milliárd dolláros vasútfejlesztési programot jelentett be, míg a Hyperloop 55 milliárd dollárba kerülne. A gazdasági oldal szerint a különleges cső megtérülési ideje minden szociális és gazdasági hatást figyelembe véve 30 év.
A projekttel kapcsolatban megszólalt Richard Branson is, aki szerint a Hyperloop akkora ugrás lesz India közlekedésének történelmében, mint egykor a vasút megjelenése. A Virgin tulajdonosa azt is mondta, hogy
India ideális helyszín, amely első szakasza lehet egy nemzetközi alagúthálózatnak.
A Hyperloop rendszert eddig a Nevadai-sivatagban tesztelték, a sebessége 386 km/h. A rendszer lényege, hogy a mágneses lebegtetést kihasználva egy alacsony légnyomású csőben embereket és tárgyakat lehessen szállítani.
A Quartz szerint a Hyperloop technológia alkalmas lehet az óránkénti 1000 kilométeres sebességre is.