Növényvédő szerek: vigyázzon, hamisítják!
![gyümölcstál](https://cdn.origo.hu/2023/12/ScU6i1QJM34ns1Fth_hv8WAiJ148OYxT7rCPhQDhd0A/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2RmNjFkYzAxNmJjYTRjYjRiZWQxYmQyNTU2N2FkOWIw.webp)
A hazai fogyasztók kevesebb mint fele (40 százalék) számára számít csak ismert jelenségnek az illegális növényvédőszer-kereskedelem, illetve a növényvédőszer-hamisítás, ezért az sem különösen meglepő, hogy
az árucikk nyomonkövethetősége, illetve a technológia ismerete a válaszadók mindössze 4 százalékánál szerepel első helyen.
A hazai fogyasztók 40 százalékánál számít egyelőre ismert jelenségnek az illegális növényvédőszer-kereskedelem, illetve a növényvédőszer-hamisítás. Míg a férfiak 45 százaléka, addig a nőknek valamivel több mint egyharmada (35 százalék), valamint a felsőfokú végzettségűek 44 százaléka hallott a jelenségről. A friss terményeket, alapanyagokat leggyakrabban piacon beszerző fogyasztók körében 55 százalék, addig a zöldségesnél vásárlóknál 43 százalék, a hiper -és szupermarketekben vásárlóknál pedig már csak 36 százalék hallott a jelenségről.
Az 500 fő megkérdezésén alapuló reprezentatív online kutatás azon kérdésére, hogy a válaszadó szerint milyen kockázatokkal járhat a hamisított, vagy illegálisan árusított növényvédő szerek használata,
a kitöltők 72 százaléka említette az emberi egészség veszélyeztetését, 39 százalékuk egyébként kifejezetten a „mérgezés" hangsúlyos megfogalmazását használva. A környezetszennyezést a válaszadók kevesebb mint ötöde (18 százalék),
a kiszámíthatatlanságot pedig 13 százalék említette. Utóbbin belül a hatóanyag ismeretlenségét 7 százalék, a növényben maradó szermaradványokat 3 százalék, a szerek lebomlási idejével kapcsolatos információ hiányt, valamint az egyéb nem ismert hatásokat mindössze 2-2 százalék jelölte meg. A rosszabb minőséget és ízvilágot 7 százalék említette.
Amikor a kutatásban már konkrét kockázatok is felsorolásra kerülnek a veszélyekkel kapcsolatban, akkor
a válaszadók 58 százaléka szerint biztosan, 35 százalékuk szerint pedig valószínűleg jellemző az ilyen szerek egészségre gyakorolt veszélyes hatása.
A talaj és a felszín alatti vizek szennyezésénél ez 51-40 százalék, a termésben maradó ismeretlen szermaradék említése pedig ugyancsak 51-39 százalékot kapott. Érdemes egy-két kérdést összevetni abból a szempontból, hogy milyen eltérő arányok merülnek fel a laikus fogyasztók és a gazdálkodók körében a hamisított szerekkel kapcsolatban: némileg meglepő adat, hogy a szermaradék kockázatát a gazdálkodók 52 százaléka vette biztosra, illetve releváns eltérést mutat a megengedett szermaradék szint túllépése miatti aggodalom is: a lakosság 50 százalékával szemben a gazdálkodók 34 százaléka említette ezt a szempontot. Továbbá ugyancsak említésre méltó az is, hogy a laikusok 28 százaléka, a gazdálkodók viszont 42 százaléka ítéli meg úgy, hogy a hatástalanság biztosan jellemző az ilyen szerek esetében.
Az ellenőrizetlen forrásból származó szerek az egészségkárosító hatásokon túl a legális iparági szereplőknek, valamint a teljes magyar nemzetgazdaságnak is súlyos anyagi veszteséget okoznak
- mondta Németh Mónika, a HENT titkára. Szalkai Gábor, a HENT tagja és a Magyar Növényvédelmi Szövetség (NSZ) ügyvezetője szerint a növényvédő szerekre vonatkozó uniós szabályozási folyamatok során nem vizsgálják a növényvédő szerek összetételeit, ezért a hamisított és illegális anyagok ismeretlenek maradnak gyanútlan fogyasztók számára.
A kutatásból egyébként az is látszik, hogy
a fogyasztók 54 százaléka szupermarketben, hipermarketben, 16 százaléka piacon, 15 százaléka pedig nem piacon működő zöldségesboltban
jut hozzá leggyakrabban a friss terményekhez, alapanyagokhoz, zöldségekhez, gyümölcsökhöz, vagyis ezek jelentik a legjellemzőbb beszerzési forrást.
A kérdőív azt is vizsgálta, hogy mely szempontok játszanak kulcsszerepet az említett árucikkek vásárlásakor: a válaszokból kiderül, hogy a frissességet 40 százalék, az árat 19 százalék, a hazai termelőtől való beszerzést 15 százalék jelölte meg első helyen.
Az árucikk nyomonkövethetőségének, illetve a technológia ismeretének igényét – vagyis, hogy a termelő milyen termésnövelőket, növényvédő szereket használt – a válaszadók mindössze 4 százaléka rangsorolta első helyre. Ehhez kapcsolódik az is, hogy az interjúalanyok közel fele (47 százaléka) ezt a szempontot az utolsó harmadba sorolta a fontossági sorrendben és csak 15 százalék érezte úgy, hogy ez jelenti a három leglényegesebb tényező egyikét.