Nem akar ENSZ-főtitkár lenni az államfő
![Áder János Körösi Csaba bejelentés 2015 január 5](https://cdn.origo.hu/2023/12/WtA8xPPpLUno179EzOnBNMqHzh2ssiMYrpuEYNO0Is4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U1MTQ1ODE0ZWM0NDQ1MzFiMGRmMzA0ZjVjNjFkMzIz.webp)
Megérti a sajtóban megjelent találgatásokat a Környezeti Fenntarthatóság Igazgatóságának vezetője, hiszen a magyar államfő munkáját nemzetközi szinten nagyon komolyan elismerik. Áder János aktív szerepet vállal a globális környezeti problémák megtárgyalásában, és nagyon jó a kapcsolata Ban Ki Mun ENSZ-főtitkárral. A Köztársasági Elnöki Hivatalon (KEH) belül január 1-én létrehozott igazgatóág vezetője ugyanakkor az Origónak megerősítette,
Áder János nem szándékozik megpályázni a világszervezet vezetői tisztségét.
Kőrösi Csaba, Magyarország egykori ENSZ-nagykövete azt is cáfolta, hogy ő bármilyen módon kapacitálta volna az köztársasági elnököt: szálljon ringbe a főtitkári székért.
Az efféle találgatások szerinte onnan is eredhetnek, hogy a jövőre esedékes választáson az íratlan szabályok szerint Kelet-Európából választják majd meg Ban Ki Mun utódját, márpedig a térségünk még soha nem adott főtitkárt. Európai politikus – az osztrák Kurt Waldheim személyében – pedig utoljára 1972 és 1981 között vezette az ENSZ-et.
Az irányítása alatt működő szervezet legfontosabb feladataként Kőrösi Csaba az államfő munkájának segítését nevezte meg, hangsúlyozva ezzel, hogy nem feladatuk a kormányzati munka – például a környezetvédelmi államtitkárság megszüntetésének – véleményezése. Ennek analógiáján a paksi beruházásról az igazgató elmondta:
véleményt csak a parlament által elfogadott törvénytervezet kézhezvétele után mondanak majd.
Áder János fontosnak tartja, hogy az energiafüggés csökkenjen, illetve hogy a hazai energiakosarat egyre jobban megtisztítsák, utóbbihoz pedig nem a nukleáris energiától kell megszabadulni – tette hozzá Kőrösi. (Az államfő Paks kapcsán már nyilatkozott az Origónak, az interjút itt olvashatja.)
A köztársasági elnök egyébként ma felszólalt a háromnapos Budapesti Víz Konferencia megnyitóján. Mint mondta, a vizes katasztrófák figyelmeztetnek bennünket a jövő problémáira, ezért a tudomány segítségét kell kérni, a klímaváltozás hatásainak 80 százaléka ugyanis vízzel összefüggő katasztrófa: rekordokat döntő árvizek egy helyütt, vízhiány, elsivatagosodás másutt.
Áder János hangsúlyozta:
olyan döntések előtt állunk, amelyek meghatározhatják az elkövetkező 20-30 év fejlődési irányát, és legalább két bennünket követő generáció esélyeit;
közös döntéseinktől és cselekedeteinktől függ, hogy elegendő tiszta víz áll-e majd utódaink rendelkezésére, és élhető lesz-e a klíma a Földön az emberiség számára.
Az államfő délután hivatalában fogadta a konferencián ugyancsak felszólaló Thomas P. Bostick altábornagyot, az Egyesült Államok Szárazföldi Haderejének műszaki csapatainak főnökét, illetve Colleen Bell budapesti amerikai nagykövetet. Az Origo a helyszínen megtudta, hogy a felek legfontosabb témája a tiszai árvízvédelem volt. Az USA és Magyarország között jelenleg is zajlik együttműködés a Tiszán: egy olyan, az amerikai hadsereg által kifejlesztett elemző rendszert tesztel és használ a magyar vízügy, amely egy teljes folyóvölgy mentén, beleértve az összes mellékfolyókat is folyamatos elemzést és előrejelzést tud adni.
A megbeszélésen Áder János felvetette, hogy a kelet-ukrajnai háború miatt Ukrajna nyugati részéről jelentős árvízvédelmi képességeket – embert, eszközöket, pénzt – vontak ki, ezért arra kérte partnereit, fontolják meg, miként tudnának a kialakult helyzet visszafordításához hozzájárulni. A legkézenfekvőbb segítség persze a pénzügyi hozzájárulás lenne Ukrajna számára. Úgy tudjuk, a partnerek ígéretet tettek az amerikai lehetőségek érdemi vizsgálatára.
A hatékonyabb védekezéshez, a Tisza mellett élők biztonságának erősítése érdekében az is kívánatos volna, ha a folyó menti országok – Ukrajna, Románia, Szlovákia, Magyarország és Szerbia – a kétoldalú együttműködéseken kívül ötoldalú kooperációt is kialakítanának a klímaváltozás következtében valószínűsíthetően növekvő vízügyi problémák kezelésére. A felvetés nem volt véletlen, efféle együttműködés megszervezésében ugyanis az amerikai vendégnek van tapasztalata: a Száva Bizottság például részben az ő bábáskodásával jött létre.
Bostick tábornok befolyása azért sem elhanyagolandó, mert az Egyesült Államokban a szövetségi vízgazdálkodás a hadsereg 30 ezer fős civil állományt is foglalkoztató műszaki szakcsapataihoz van telepítve, magyarul ő az amerikai vízügyi főnök. Az általa irányított szervezet 130 országban van jelen, ráadásul – hasonlóan a hadsereg egészéhez – összehasonlíthatatlanul nagyobb költségvetési és technikai háttérrel rendelkeznek, mint bárki a világon.
A magyar főváros 2013-ban is otthont adott már nagyszabású, vízzel foglalkozó nemzetközi rendezvénynek, azóta – Kőrösi Csaba tájékoztatása szerint – Magyarország 750 millió dolláros szerződésállományt szerzett meg a vízellátási és szennyvíz-gazdálkodási világpiacon. Kőrösi arra számít, hogy ez az összeg a mostani konferencia után tovább növekszik.