Orbán Viktor: 2024-ben az a cél, hogy a családok legyenek a középpontban
![ORBÁN Viktor, miniszterelnök nemzetközi sajtótájékoztatója, 2023. 12. 21., kormányinfó](https://cdn.origo.hu/2024/02/4I3C7wO1QVceCgdXN15eYVv3k6mbwy5szBmZgG_srKU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzIyNGUwNjZjZTY1MDQ3NzI4ZjljYTk1NTc0YmFjOTMy.webp)
A nemzetközi sajtótájékoztatót Orbán Viktor azzal kezdte, hogy minden megjelentnek áldott, békés karácsonyi ünnepeket kívánt. Az idei év nagy színterei a miniszterelnök szerint a migráció, háború, az infláció és Brüsszel voltak. A terrorveszélyt távol kellett tartani Magyarországtól, az inflációt le kellett törni, Brüsszellel pedig meg kellett egyezni a folyamatos gáncsoskodás ellenére – sorolta.
A szankciós politika a kormányfő szerint veszélybe sodorta a nyugdíjak értékét, amit sikerült ellensúlyozni, és úgy tűnik, hogy a reálbércsökkenés is egy százalék alatt tud maradni a teljes évre vetítve.
2024-től azt reméljük, hogy már az előrelépés érdekében dolgozhat az egész ország, a családok is
- mutatott rá Orbán Viktor, aki abban bízik, hogy a CSOK plusz több tízezer családnak jelenthet előrelépést. Elfogadták emellett a 15 százalékos minimálbér-emelést is, illetve a nyugdíjak értékét megvédték, sőt némi emelkedés is bekövetkezhet. A tanárok és az óvónők esetében pedig jövőre egy újabb, hároméves bérfejlesztés fog elindulni. A miniszterelnök szerint Brüsszel vak, és nem látja a valóságot,
a 2024-es EP-választásnak pedig az a tétje, hogy ki tudjuk-e nyitni Brüsszel szemét.
Annak kapcsán, hogy Deutsch Tamás szerdán arról beszélt, hogy Brüsszel legújabb döntése egy újabb durva lépés az új migrációs paktum áterőltetése érdekében, és a brüsszeli bürokraták egyre radikálisabban akarják ráerőltetni a tagállamokra a migrációs politikájukat, a miniszterelnök úgy látja, nem áll jól a dolog, ebben igazat adott Deutsch Tamásnak.
Az Európai Unió tagállamainak minősített többsége elfogadta a migrációs csomagot, azonban ennek a csomagnak a kiindulópontja hibás a kormányfő szerint. Erről nagy vitát folytattak az elmúlt negyedévben, álláspontja kifejtésére kísérletet is tett Orbán Viktor, amiben benne van Magyarország elmúlt nyolcéves küzdelme a migrációval szemben. A miniszterelnök szerint egyetlen módon lehet a migrációt megállítani: ha azt a döntést meghozzuk, hogy
aki be akar lépni az Európai Unió területére, a rá vonatkozó döntés megszületéséig az unión kívül kell tartózkodnia.
Minden más megoldás foltozgatás, drótozgatás, és nem fogja meghozni a kívánt eredményt – szögezte le.
Az előttünk álló uniós csúcson két kérdéskör fog előkerülni a miniszterelnök elemzése szerint, amit sok esetben egybemosnak. Az első kérdés, hogy adjunk-e pénzt Ukrajnának, és ha igen, mennyit?
Az unió azt mondja, hogy 50 milliárd eurót adjunk öt évre Ukrajnának, ami jelenleg nem áll rendelkezésre. A bizottság javaslata szerint ezt a pénzt hitelfelvétellel kell előteremteni. A magyar álláspont az, hogy semmiképp ne öt évre adjunk pénzt, mert nem tudjuk, mi lesz akkorra. Ha pedig egyáltalán adunk pénzt, akkor semmiképp ne a költségvetésen keresztül juttassuk ezt a pénzt az ukránoknak, hanem attól külön, mert az uniós büdzsét megroppanthatja egy ekkora tétel. Magyarország egyébként nem akar senkivel közösen felvenni hitelt, mert a koronavírus-válság idején ezzel egyszer már pórul jártunk, akkor is közös hitelt vettünk fel, hogy gyors segítséget kapjunk, azonban még egy fillért sem láttunk ebből, ahogyan több más ország sem.
A második kérdéskör, hogy az ukrán ügy kapcsán, de attól függetlenül, költségvetési módosításokkal álltak elő egyes tagállamok. – Ha már változtatunk, akkor még legyen benne ez is, meg ez is – jellemezte a helyzetet a kormányfő, aki rögzítette azt is, hogy ebből Magyarország eddig kimaradt, de ha nem változik a helyzet, akkor mi is előállunk a javaslatainkkal.
A lengyel közmédiával történtekkel kapcsolatban Orbán Viktor azt mondta: minden lengyel a barátunk, azok is, akik nem tekintenek a barátaiknak, mert ez egy történelmi közösség. Úgy látja, hogy tanulságos vita, ami most Lengyelországban zajlik.
Furcsa dolgokat láthatunk a nyugati demokratikus világban, van olyan mintademokrácia, ahol gáncsolják egy jelölt indulását
– jelezte a kormányfő Donald Trump kizárására utalva.
Hozzátette: a televíziót rendőri erőszakkal foglalják el, de ha ez Magyarországon történne, akkor már a NATO-csapatokat is behívták volna. Orbán Viktor úgy fogalmazott: „valami kór rágja a nyugati demokráciákat".
A zsarolás egy nyilvánosan beismert tény – jelezte az Origo kérdésére a miniszterelnök. Arra voltunk kíváncsiak, hogy mit gondol a kormányfő, most már tényleg feloldják-e a Magyarországnak járó uniós forrásokat. – Európai képviselők írtak levelet a napokban is a bizottság elnökének, hogy ne adja oda a magyaroknak járó pénzeket – hívta fel a figyelmet Orbán Viktor.
Zajlik Brüsszelben a zsarolás, annak ellenére, hogy Magyarország minden ügyben eleget tesz az Európai Bizottság kéréseinek. Ez ellen nem sokat tudunk tenni –
fűzte hozzá a miniszterelnök. Értékelése szerint nem róhatják fel neki, hogy egy ilyen helyzetben minden eszközt bevet Magyarország érdekeinek érvényesítése érdekében.
A hetes cikkely kapcsán elmondta, hogy az nem fenyegeti Magyarországot, hanem az alatt áll. – A hetes cikkely eljárása alatt vagyunk – emlékeztetett a miniszterelnök. Hangsúlyozta: az alapszerződés világosan rendelkezik arról, hogy ilyen eljárást csak akkor lehet indítani, ha folyamatos jogállamisági veszély van. Az Európai Bizottság megállapította, hogy a magyar igazságszolgáltatási rendszer rendben van.
Az Ukrajnának adható támogatást nem akarják összekötni a Magyarországnak járó uniós pénzekkel –
emelte ki a kormányfő. Az Erasmus-ügyet felidézve Orbán Viktor elmondta, hogy az ilyenfajta zsarolás a magyar lélektől idegen, és rendkívül hitványnak is tartja. A miniszterelnök álláspontja szerint az ukránokkal akkor tudunk megállapodni, ha van értelmes javaslat, amely az uniós költségvetésen kívül van. Azt külön hangsúlyozta, hogy a magyarok pénze a költségvetésben van, az pedig nekünk jár. Magyarország akkor fog tárgyalni, ha módosítják a költségvetést – közölte a miniszterelnök.
A Frankfurter Allgemeine Zeitung arról érdeklődött, hogy miért nem támogatja Magyarország Svédország csatlakozását, valamint hogy mit ért Orbán Viktor az alatt, hogy Ukrajna olyan messze van az uniós csatlakozástól, mint Makó Jeruzsálemtől. A magyar kormányfő elmagyarázta a szólás eredetét: egy keresztes lovagot is így hívtak, aki nem jutott el annak idején Jeruzsálembe. A miniszterelnök azt mondta, erre utalt, de szerinte azon kellene gondolkodni, hogyan tudjuk „szegény Makó lovagot" közelebb hozni Jeruzsálemhez.
Nincs török–magyar megállapodás a svéd NATO-csatlakozásról –
rögzítette Orbán Viktor a másik kérdésre válaszolva. Szerinte a parlamenti képviselőknek nincs nagy gusztusuk meghozni ezt a döntést, és rajtuk múlik, hogy mikor ratifikálható a csatlakozás. A kormányfő felidézte, hogy a finnek csatlakozását korábban elfogadta a parlament, majd másnap a finn kormány beperelte Magyarországot egy másik ügyben. A kormányfő szerint ilyen előzmények után meg kell érteni a képviselőket is.
Stílusbeli különbségként leszögezte a miniszterelnök: „kivonulni" egy uniós csúcsról a német kancellár és a francia elnök tud, a magyar miniszterelnök kimenni tud, ahogy ő is tette. Szerinte ez lehetővé tette, hogy Magyarország fenntartsa az álláspontját, ne értsen egyet a meghozandó döntéssel, de a döntés megszülessen. Ennek vannak előképei, mások is kerültek már ilyen helyzetbe – emlékeztetett Orbán Viktor.
Az uniós csúcson folytatott tárgyalások kapcsán elmondta, hogy nyolc órán keresztül próbálta meggyőzni a tagállami vezetőket. Figyelemreméltó vitának nevezte a megbeszéléseket, amelyeket úgy összegzett, hogy „nem tart igényt Kasszandra szerepére". Úgy látja, hogy rengeteg energiát kell majd mozgósítani azoknak a bajoknak az elhárítására, amelyeket előidéznek ezzel a döntéssel. Viszont nem tudta erről meggyőzni a többi tagállami vezetőt, sőt, elismerte, hogy „voltak robusztus érveik is". A miniszterelnök kiemelte: a magyar parlament döntése nélkül nem lehet felvenni az EU-ba Ukrajnát.
Izraelre vonatkozóan és a közel-keleti államot ért terrortámadás kapcsán markánsan különböző álláspontok léteznek az unión belül. A magyarok azok közé tartoznak, akik azt mondják, hogy Izrael stabilitása Európa érdeke – jelentette ki a miniszterelnök, aki szerint
regisztrált terrorszervezetnek pénzt küldeni az uniós pénzekből alávaló vétek.
Magyarország vizsgálja, hogy ilyen történt-e. Orbán Viktor szerint azt is fontos rögzíteni, hogy sok esetben a humanitárius segítség is a terroristákhoz jut.
A visegrádi országok bővítéséről azt mondta a miniszterelnök, hogy a V4 azokat az államokat próbálja összefogni, akik a németek meg az oroszok között vannak. Azt akarják elérni, hogy ne mindenről a francia–német tengely döntsön, hanem legyen egy közép-európai együttműködés, amelyet a németek és a franciák is elfogadnak. – Ez volt a terv – jelezte a miniszterelnök, de ez szerinte senki másnak nem volt érdeke az érintett országokon kívül, így belső ellentétek és külső nyomás hatására szétesett a V4 együttműködés.
Arra nem lehet válaszolni az orosz–ukrán háború kapcsán, hogy a háború után milyen békemegállapodást kell kötni – mondta Orbán Viktor. Úgy látja, hogy a béketárgyalások előtt először tűzszünetre van szükség.
Ha Európa nem kezd tárgyalásokat, akkor Európán kívüli nagyhatalmak, az oroszok az amerikaiakkal fognak megegyezni Európa feje fölött. Ez a veszély fennáll a második világháború óta. Ez véres valóság az európaiaknak. Ez volt az, amit a krími válság idején sikerült elhárítani, és ez nagy bravúr volt –
hívta fel a figyelmet a miniszterelnök. Hozzátette: ha a sor végén álló kérdésről spekulálnak, az megakadályozza őket az első lépésben, ami a tűzszünet.
Magyarországnak nincs víziója másik országra vonatkozóan, egyedül hazánkra összpontosít, és a határon csak egy gondolattal terjeszkedik túl: az legfontosabb, hogy ne legyen Oroszországnak határa Magyarországgal. Magyarországnak kimondott érdeke, hogy Oroszország és Magyarország között mindig legyen egy államilag rendezett terület, „minden másról a nagyfiúk megegyeznek" – mutatott rá Orbán Viktor. Leszögezte: abszolút értéknek tekintik a szuverenitást, és nem járulnak hozzá olyan döntéshez, ami belerántja a háborúba Magyarországot.
A miniszterelnök hangsúlyozta: nem érdeke Magyarországnak, hogy olyan országgal legyen szövetségben, amely a megtámadása okán valakivel háborút folytat. – Egyetlen lépést sem tett a NATO Ukrajna érdekében, helyette a tagállamokat biztatja, Ukrajna NATO-tagsága viszont azt jelentené, hogy kötelező lenne Ukrajnába katonákat küldeni, ezt azonban nem akarjuk – tette hozzá.
A háromgyermekes édesanyák adómentességéről azt mondta, hogy nem lehet mindent egyszerre átvinni, most a CSOK plusz bevezetése mellett döntöttek, emellett bővítették a babaváró támogatást.
A tanári béremeléshez már csak egy brüsszeli levélre vár a magyar kormány, ami garantálja, hogy az érkező forrásokat fel lehet használni pedagógus-bérfejlesztésre. Ha ez megjön, akkor indul a hároméves terv: 2024., 2025. és 2026. január 1-jével.
Jövő hónaptól 32 százalékos emelést fog bevezetni a kormány,
ha megjön a levél, majd a következő évtől egy hasonló mértékűt, és így tovább. Végül 800 ezer forint körül lesz a tanárok bruttó átlagkeresete – fejtette ki Orbán Viktor.
A reptér megvásárlásáról is kérdezték a miniszterelnököt, aki kissé kibővítve válaszát elmondta, hogy Európában nagy harc zajlik a turizmusért, amiben kulcskérdés a légi közlekedés. Bécs reptere húsz-harminc évvel ezelőtt egy szinten volt Magyarországgal, elléptek mellőlünk, ma már pedig az isztambuli és varsói reptér is veri a budapestit.
Ezért kellett beavatkoznia a kormánynak, és megállapodtak a tulajdonosokkal. A repülőtér működtetéséhez kellett partner, ami egy francia cég, ők fogják üzemeltetni a Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőteret.
Bármelyik nap megtörténhet a bejelentés, nehéz egy ekkora céget átvenni, jelenleg a technikai részletkérdéseket zárják le a felek.
Donald Trumpot Coloradóban kizárták az előválasztásból, erre a kormányfő úgy reagált:
nem ránk tartozik, hogy az USA-ban kik a bírók és hogyan döntenek egyes kérdésekben, egy dolgot kérünk tőlük, hogy a kioktatásunkat fejezzék be.
Orbán Viktor megerősítette: elfogadta Volodimir Zelenszkij ukrán elnök meghívását egy kétoldalú tárgyalásra, amit a két ország külügyminisztereinek kell előkészíteniük.