A munkavállaló jogai a munkaviszony megszűnésekor
![elégedetlen önbizalomhiány csalódott munkahely Sosem vagy elégedett önmagaddal? Lehet, hogy imposztor-szindrómád van!](https://cdn.origo.hu/2023/12/x5fPzIJkH7GGomjoA95u69ID5pOiLvddFnl0IDOpgI0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk2ZjY0NDAxNGExZDQ4YzQ5MmQ5OGIwOThkMzg2MzUx.webp)
A munkaviszony többféle módon is megszüntethető, illetve van olyan eset is, amikor automatikusan, például a határozott idejű munkaszerződés esetén a határidő elteltével szűnik meg a jogviszony.
Felmondással, vagy azonnali hatályú felmondással bármelyik fél egyoldalúan megszüntetheti a munkaviszonyt, de a felek dönthetnek úgy is, hogy ezt közös akarattal, tehát közös megegyezéses megállapodással teszik meg.
Milyen határidőkkel kell számolni?
Ha a munkáltató egyoldalú nyilatkozatával (felmondással, vagy azonnali hatályú felmondással) él, akkor a munkavállalónak tisztában kell lennie azzal, hogy amennyiben vitatja a munkáltatói felmondást, akkor egy meghatározott időn belül jogi lépéseket kell tennie.
A törvény rögzíti, hogy a munkáltatói felmondással szemben – annak kézhezvételétől számított – 30 naptári napon belül fordulhat a munkavállaló munkaügyi bírósághoz, amennyiben a felmondást jogellenesnek tartja.
Ez a határidő jogvesztő, tehát amennyiben valamilyen önhibán kívüli okból (például kórházi ellátás miatt) a munkavállaló nem élt a fenti lehetőséggel, akkor jogellenesség címén már nem fogja tudnia a munkáltatói felmondást sem megtámadni.
Ettől függetlenül létezik egy másik, általában az elszámolási, vagy munkaviszonyból eredő egyéb követelések érvényesítésére. Ez 3 éves időtartamot tesz ki, ha pedig a kárt, vagy személyiségi jogsérelmet bűncselekménnyel okozták, akkor az elévülési idő legalább 5 év.
Munkavállaló jogai – elszámolási kötelezettség
A munkaviszony megszüntetésekor – az együttműködési kötelezettségnek megfelelően – a feleknek egymással el kell számolniuk. Ez a munkavállaló részéről azt jelenti, hogy a munkáltató által előírt módon át kell adnia a munkakörét, azokat a munkaeszközöket is vissza kell szolgáltatnia, amelyeket esetleg a munkavégzés kapcsán vett át a munkáltatótól.
Ilyen lehet a céges autó, vagy egy notebook, illetve telefon, valamint a munkaruházat is. Ezt minden esetben javasolt jegyzőkönyvben rögzíteni.
A gyakorlatban még mindig a legnagyobb problémát, a „kilépő papírok" késedelmes, vagy elmaradó átadása, átvétele, nem a valóságnak megfelelő kitöltése jelenti.
A kilépő iratok közé tartozik az adóbevallás elkészítéséhez szükséges adatlap, a munkáltatói igazolás a munkaviszony megszűnése kapcsán, az adott tárgyévben levont és megfizetett járulékokról szóló, vagy a levont tartási kötelezettség teljesítéséről, az álláskeresési járadék megállapításához szükséges igazolás, végül pedig a TB kiskönyv.
Mikorra köteles kiadni a kilépő iratokat a munkáltató?
A Munka törvénykönyve elég konkrétan meghatározta ezt az időtartamot is. Ugyanis, amennyiben a munkaviszony felmondással kerül megszüntetésre, úgy legkésőbb az utolsó munkában töltött naptól, egyébként legkésőbb a munkaviszony megszűnésétől számított 5. munkanapon szükséges a munkáltatónak kiadni a szóban forgó iratokat.
Ugyanez irányadó a munkabér és egyéb, a munkavállaló számára járó járandóságok kifizetésére is.
Általános téves feltevés az, hogy a fenti iratok esetleges hiánya akadálya annak, hogy a munkavállaló más munkáltatónál elhelyezkedjen. Ez nem így van, az iratok hiánya nem akadálya más jogviszony létesítésének, ugyanakkor tény, hogy nehézségeket jelen az új munkahelyen, ha ezekkel az iratokkal gond van.
A referencia
Szintén kevésbe terjedt el a köztudatban, hogy a munkáltató köteles a munkavállaló külön kérelmére a munkaviszony megszűnésekor, de legkésőbb onnantól számított 1 éven belül, a munkavállaló munkájáról írásbeli értékelést kiadni. Ezt röviden referenciaként hívják, és akkor igényelheti a munkavállaló, amennyiben legalább 1 éven át fennállt a munkaviszonya az érintett munkáltatónál.
Előfordulhat, hogy a fenti referencia esetleg valótlan megállapításokat tartalmaz. Ebben az esetben annak módosítását, vagy megsemmisítését a munkavállaló – a kézhezvételtől számított 30 napon belül – munkaügyi bíróságtól kérheti.