Ritka égi tüneményt okozott a napfogyatkozás
![irizáló lencsefelhő, USA, október 23.](https://cdn.origo.hu/2023/12/205c5s1L_NuMXv_gEfIBugYMcc0peVJ5vqFbe_8C9-U/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2I0MDQ2NGFhZDA5ZDQ4N2RiOGIxM2M3OGM4ZDliZDI5.webp)
Nem igazán volt szerencséje október 23-án Phil Plaitnek, az amerikai Slate magazin csillagászati blogja szerzőjének. Plait a részleges napfogyatkozásról szeretett volna fotókat készíteni. A jelenség Kelet-Szibériából, Japánból, majd az esti órákban az Egyesült Államokból volt megfigyelhető aznap. Alighogy elkezdett fényképezni a tetőn, befelhősödött az ég, és úgy tűnt, végül rossz nap lesz az a tudomány számára.
A felhők azonban vékonyodni kezdtek, és a Bad Astronomy szerzője számára feltűnt, hogy két lencsefelhőről van szó. Ez önmagában is elég ritkán megfigyelhető jelenség. Az altocumulus lenticularisok többnyire nagy kiemelkedések felett (jelen esetben a Sziklás-hegységről van szó), de valamivel azok fölött jelennek meg, amint a levegőben állóhullám alakul ki. Miközben a levegő áramlik bennük, egyik oldalukon folyamatosan keletkeznek, míg a túloldalon feloszlanak.
Mint írja, korábban már volt szerencséje állófelhőkhöz, így abban reménykedett, hogy lefotózhatja, amint a szélükön különleges módon törik meg a napfény. Ez az irizálás:
„Amikor megláttam ezt a képet, megdöbbentem.
Lehet, hogy ez a legszebb kép, amit valaha készítettem. Különlegesen a színek, irizálás esetén gyakran fordul elő a rózsaszínt és a kékeszöld, azonban sárga árnyalatokat csak egyszer-kétszer láttam” – írja.
Az irizálás akkor jön létre, amikor a felhőben sok apró vízcsepp vagy jégkristály oszlik szét egyenletesen, amelyek fényelhajlást (diffrakciót) okoznak. Emellett a fénysugaraknak találkozniuk kell egymással, pontosabban szükség van az interferenciára is.
A vízcseppeknek azért muszáj nagyon kicsiknek lenniük, hogy méretük közelítsen kell a fény hullámhosszához. Vagyis az irizálás légköroptikai jelensége akkor lép fel, ha a cseppek mérete alig egy mikrométer. További feltétel, hogy a fénysugárnak csak egyszer szabad elhajlania, mert ha többszörös diffrakció fordul elő, fakók lesznek a színek. Fontos, hogy a felhő optikai értelemben vékony, azaz többé-kevésbé átlátszó legyen. Így aztán a vékony felhők, illetve a felhők széle szokott irizálni.