Oszama bin Laden: hordozható készülékkel biztosra mehettek a kommandósok
![arc biometrika](https://cdn.origo.hu/2024/01/gm1KpoxeCMGNRD_Nah3OuyvWKA-DrblvhLsC-2YEizc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzgwMjBhYjk1YTNiODRiMWQ4NDIzODNiNWY3MDNlZjdl.webp)
A biometrikus azonosító módszerek az anatómiai sajátosságok (arc-, ujjlenyomat- vagy íriszfelismerés) vagy viselkedési mintázatok (aláírás vagy járás) elemzésén alapulnak. A hordozható eszközök az anatómiai jellegzetességeket vizsgálják.
Amikor az amerikai hadsereg 2003 márciusában megtámadta Irakot, vitték magukkal az akkor hozzáférhető legkorszerűbb technikát, amely alkalmas volt a potenciális terroristák azonosítására a fizikai tulajdonságaik alapján. A berendezés mindenféle sajátosságot megvizsgált az ujjlenyomatoktól az íriszfelvételekig, de meglehetősen kényelmetlen volt a használata. A megerősített laptopból és a hozzá kapcsolódó kamerából, íriszszkennerből és ujjlenyomatvevő eszközből álló készülék tömege meghaladta a 22 kilogrammot.
Azóta rengeteget fejlődött a technika, különösen a miniatürizálás és a számítástechnikai kapacitás terén értek el nagy eredményeket. Az amerikai katonák már rutinszerűen használják a túlméretezett kamerára emlékeztető, alig több mint egy kilogrammos, hordozható biometrikus azonosító eszközt, az úgynevezett HIIDE-t (Handheld Interagency Identity Detection Equipment) a terroristagyanús személyek kiszűrésére.
Valószínűleg ilyen vagy ehhez hasonló eszközt vitt magával az a kommandó is, amely lecsapott Oszama bin Ladenre pakisztáni búvóhelyén. A készülék ujjlenyomat-azonosításra, valamint arcfelismerésre és az írisz szkennelésére alkalmas. (A katonák az akciók során szövetmintákat is vesznek, amelyek alapján később szinte 100 százalékos biztonsággal meg lehet erősíteni a gyanúsítottak személyazonosságát.)
A biometrika, azaz a különféle fizikai és viselkedésbeli sajátosságok mérése, hatalmasat fejlődött az elmúlt évtizedben. A kutatásokat két hajtóerő gyorsította fel igazán. Az egyik, hogy a szeptember 11-i tizenkilenc terrorista közül hetet már ismertek az amerikai hatóságok, de hamis papírokkal mégis sikerült bejutniuk az Egyesült Államokba. "Ha biometrikus azonosításnak vetettük volna alá őket, akkor kiderült volna a hamis személyazonosságuk, és nem juthattak volna be az országba" - mondta egy nyugalmazott biztonsági tiszt, Kathy Debolt. Ő vezette később annak az azonosító berendezésnek a kifejlesztését, amelyet aztán Irakban kezdtek használni.
A másik hajtóerő a számítógépek feldolgozási teljesítményének robbanásszerű növekedése volt az 1990-es években. A megnövekedett sebesség lehetővé tette, hogy az eszközök kapcsolatot teremtsenek a biometrikus azonosító rendszerek adatbázisaival, és a másodperc törtrésze alatt sok ezer tulajdonságot vessenek össze az ott tárolt adatokkal.
Még a több évszázados azonosító módszerek is előnyt élveznek a számítógépek megnövekedett teljesítménye miatt. Az ujjlenyomat használatát az 1800-as évek végén javasolták a kriminalisztikában, a fogazonosítást pedig először Paul Revere amerikai orvos használta egy polgárháborús hős kilétének megállapítására, szintén a 19. század végén. Az 1990-es évek végén az FBI számítógépesítette az ujjlenyomat-azonosítást, amelynek révén órák alatt megkaphatták az eredményt. Ez az idő mára néhány percre csökkent.
Az íriszszkennelést ma már több európai repülőtéren is rutinszerűen alkalmazzák. Ennek az eljárásnak azonban jelenleg van egy lényeges hátránya: a szkenneléskor az írisz távolsága nem lehet nagyobb néhány tucat centiméternél. A katonai, rendőri objektumoknál és a hadizónákban (Irak, Afganisztán) kívánatos lenne a szkennelési távolság megnövelése.
A Carnegie Mellon University kutatói olyan technológiát fejlesztenek, amely nemcsak az írisz 12 méterről történő letapogatását teszi lehetővé, hanem egyben a személy arcának szimultán szkennelését is elvégzi a pontosabb azonosíthatóság érdekében. "Az írisz- és az arcfelismerés ugyanannak a biometrikai azonosító rendszernek a része lesz" - mondja Marios Savvies, az egyetem elektronikai és komputermérnöki professzora, a biometrikai laboratórium (CyLab) vezetője.
Az íriszszken még akár a halál után 12 órával is megbízható eredményt szolgáltat, a holttest állapotától függően. Mivel Oszama bin Laden valószínűleg nem várta békésen ülve, hogy beszkenneljék a szivárványhártyáját, valószínűleg nála is csak halála után lehetett elvégezni a végső azonosítást a DNS-mintavétellel egyetemben. Arcszkenneléssel - hála az arcfelismerő szoftverek fejlődésének - azonban valószínűleg már halála előtt azonosíthatták, így a kommandósok biztosra mehettek.