Nagy veszélyben a tundra élővilága
![tundra, Norvégia, Svalbard](https://cdn.origo.hu/2023/12/UBGClDTB8CadfxYAPwmp-RgaQo_4hNDEsJC9wkAbY5Y/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2RiZjVhM2ZiYjhhNDQ4ZmNhMmM4Y2I1NDQwZDE3ZTUw.webp)
Legerősebben a tundra északi-sarkvidéki szélén élő cserjék és bokrok növekednek - mondta hétfőn Martin Wilmking, a Greifswaldi Egyetem ökológusa, a nemzetközi kutatócsoport tagja.
A növények gyarapodása az eddig véltnél jelentősebben fokozza a felmelegedést
- írták a kutatók a Nature Climate Change szaklap friss számában.
A bozót gyorsabb növekedését leginkább Északnyugat-Oroszországban és Európa más tundrás vidékein tapasztalták, Észak-Amerikában nem volt annyira jelentős.
Az Edinburghi Egyetem vezetésével zajlott vizsgálatban kilenc ország északi-sarkköri tundráján 37 helyen gyűjtöttek cserje- és bokormintákat. Ezen kívül kiértékelték az 1950 és 2010 között mért időjárási és környezeti adatokat. A cserjék és bokrok gyarapodásához a hőmérsékleten kívül a talaj nedvességtartalma és más paraméterek is hozzájárultak.
A kutatók szerint ez volt az egyik legátfogóbb munka az északi-sarkköri tundra vegetációjának változásairól.
Az eredmények igazolták, hogy a növényzet növekedése nemcsak következménye a klímaváltozásnak, de fel is gyorsítja azt.
A magasabb cserjék körül olyan hóhegyek alakulnak ki, melyek a tartósan fagyott talajon (permafroszt) szigetelőanyagként viselkednek. Így télen a magasabb hó alatt kevésbé fagy át a talaj, mintha kevesebb hó borítaná, tehát gyorsabb a permafroszt felolvadása. A talaj olvadása ahhoz vezethet, hogy a benne tárolt szénből még több szén-dioxid és metán jut a légkörbe - közölte Wilmking.