Közelről figyelik a "Naprendszer királyát"
![Jupiter és a Juno-űrszonda, Juno and Jupiter's aurorae,](https://cdn.origo.hu/2023/12/A_Qo3H6C3eDQB3EUSSICcYSM7hp9To7Z2LvzJ_9iNXY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA0ODg2MTgzYWEzMzQ5OWY5YzA1NTNlOGZjZjhjMDUy.webp)
A világűrben óránként 208 ezer kilométer/órás sebességgel száguldó űrszonda csaknem öt évig tartó utazás után, július 4-én állt pályára az óriási gázbolygó körül, hogy többet megtudhassunk a Naprendszer keletkezéséről.
Eddig még soha sem került annyira közel vastag felhőrétegéhez, mint szombaton, közép-európai idő szerint délután 3 óra körül.
Egyébként egyetlen más űrjármű sem. A Pioneer 11 amerikai űrszonda közelítette meg a legjobban 1974-ben, de csak 43 ezer kilométerre merészkedett a bolygóhoz.
A 2018 februárjáig tartó, 1,1 milliárd dolláros küldetés végéig a Juno még 35 alkalommal kerül közel a Jupiterhez, de egyszer sem ennyire. A szombati "randevú" alkalmából a NASA bekapcsolta az űrszonda kameráját és nyolc mérőműszerét, amivel kezdetét vette a Juno kutatási missziója.
Ez az első alkalom, hogy közelről megfigyeljük a Naprendszer királyát, és megtudjuk, hogyan is működik
- jelentette ki Scott Bolton, az űrszonda főfejlesztője, a texasi San Antonió-i Southwest Research Institute kutatója.
A tudósok úgy vélik, hogy
a Jupiter alakult ki elsőként a Naprendszer bolygói közül, de nem tudják, hogyan.
A szonda a gázbolygó különböző rétegeiben végez méréseket, hogy az emberiség megismerhesse azok összetételét. A kutatók egyebek közt a Jupiteren tomboló rendkívül erős szelek okaira és arra is szeretnének választ kapni, hogy a gázbolygónak van-e szilárd magja. Emellett
a NASA tudósai a Jupiteren látható hatalmas vörös foltra is kíváncsiak,
amely nem más, mint egy évezredek óta dúló, gigantikus vihar.
Szombaton adódott az első alkalom arra, hogy az űrszonda fotókat készítsen a Jupiterről, amiket a NASA várhatóan már a jövő hét végén publikálni fog. Ezek kiértékelése viszont még eltart majd egy ideig.