Komolyan sportol? Mérje fel a szív-érrendszeri kockázatot!
![terheléses EKG vizsgálat](https://cdn.origo.hu/2023/12/tYkkh23tibeUDMqe4RgJcRNJtR8igqVN12g_UJBlnXg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VkODc3MTdlYTJkMjQ3M2ViYmRiYWJiMWE2N2YwOWQ4.webp)
A rendszeres mozgás növeli az állóképességet, segít a fittség megőrzésében és számos egészségügyi probléma kialakulását megelőzi, sőt a gyógyuláshoz is hozzájárul. Aki sportol, egészséges - vélhetjük ezek alapján. Miért van szükség mégis a hobbi- és élsportolók rendszeres kardiológiai szűrésére?
A legfőbb indok, hogy
számos öröklött vagy szerzett szívbetegség sokszor nem okoz tüneteket mindaddig, amíg intenzív terhelésnek nem tesszük ki szervezetünket.
Ilyen például a koszorúér betegség, a szívizom-elfajulás, a billentyűbetegségek, a kisebb-nagyobb fejlődési rendellenességek, szívritmuszavarok, vezetési zavarok.
A sportkardiológia lényege, hogy kiszűri és azonosítja az összes olyan tényezőt, ami sportolás közben szív-érrendszeri szempontból veszélyt jelenthet az egészségre.
- A sportkardiológiai vizsgálatok speciálisan a sportolók szűrésével foglalkoznak, ami azért fontos, mert a sportolók vizsgálati eredményei a normál értékektől akár jelentős eltéréseket is mutathatnak. Az eredményeket ezekben az esetekben speciálisan, személyre szabott módon, az adott sportág függvényében kell értelmeznie a sportkardiológiában jártas szakorvosnak. Intenzív sportolás esetén ugyanis jellemző lehet az átlagosnál (70-80 ütés/perc) lényegesen alacsonyabb, 40-50 ütés/perc vagy akár még alacsonyabb nyugalmi pulzusszám. A jól edzett személyek EKG eredménye is eltérést mutathat az egészséges, de nem sportolókéhoz képest – ismerteti dr. Sztancsik Ilona, a KardioKözpont kardiológusa, sportorvos, aneszteziológus, intenzív terapeuta.
A rendszeres testmozgás hatására kialakulhat az úgynevezett sportszív is, hiszen egyrészt nő a szív tömege, javul a pumpafunkciója, másrészt a szívizomban olyan kis hajszálerek alakulnak ki, illetve nyílnak meg, amelyek növelik a szív oxigén ellátottságát. A szívizomzat erősödését tehát egyenes ütemben követi a hajszálerek kialakulása, így a megnövekedett tömeget több ér ugyanolyan hatékonysággal lesz képes ellátni. Az élsportolók körében ugyanakkor az intenzív terhelés hatására sajnos bekövetkezhet, hogy a hajszálerek kialakulása nem tudja követni a szív tömegének növekedési ütemét, így a korábbi érhálózat képtelen megfelelő mennyiségű oxigént biztosítani a megnövekedett szívizomzat számára.
Ennek következtében még ép koszorúérrendszer esetén is kialakulhat szívinfarktus, kitágult, renyhén működő szívizomzat vagy mindezek talaján életveszélyes szívritmuszavar.
Miután a szakorvos vérvétellel, vizeletvizsgálattal, sportkardiológiai- és anyagcsere szakvizsgálattal, szív ultrahanggal, nyugalmi és terheléses EKG-val feltérképezte a szív, és a megelőzés szempontjából fontos szervek állapotát, összefoglaló szakvéleményében értékeli az aktuális egészségi állapotot. Ezen kívül javaslatot tesz a szűrés során felmerülő további szakvizsgálatokra, megbecsüli az esetleges hirtelen szívhalál kockázatát, illetve összegzi az elkerüléséhez szükséges teendőket.
Sztancsik doktornő hangsúlyozza, hogy
a versenyengedélyhez ma még a legtöbb országban, így hazánkban sem előírás a kardiológiai szűrés vagy a rendszeres kontrollvizsgálat,
sőt egyes országokban 18 éves kor alatt a sportorvosi szűrés sem! Éppen ezért fontos, hogy az élsportolók és hobbisportolók még inkább tisztában legyenek a saját megelőzési lehetőségeikkel, az elváltozások időbeni felfedezéséhez és a megelőzéséhez pedig elengedhetetlen a rendszeres kontroll. A legkisebb panasz esetén azonnal, egyébként évente javasolt a hobbi sportolót kardiológiailag szűrni. A fizikálisan és lelkileg is megterhelt versenysportolók szűrése pedig még kiváló teljesítőképesség és panaszmentesség esetén is évente fontos lenne a hirtelen szívhalál kivédése érdekében.
(Forrás: KardioKözpont (www.kardiokozpont.hu))