Nyomasztó kapcsolat lehet a lakóhely és a demencia kockázata között
![mozgás, séta, kerékpár](https://cdn.origo.hu/2023/12/273OXzhaiNCn9iJZYM1JljCHya9bdC5-hD8rzsUdhNc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkyZjgxZjcyN2RkNzRmYmJiZWFmOGViZWIyY2E3OTVm.webp)
A JAMA Network Open tudományos szaklapban publikált eredményeket lebontva a szerzők azt találták, hogy a gazdagabb környéken élők szignifikánsan magasabb pontszámot értek el a memóriateszteken és alacsonyabbat a demencia kockázati teszteken, mint a hátrányosabb helyzetű területeken élők. A különbségek különösen számottevőek voltak az idősebb felnőttek és a magasabb demencia pontszámmal rendelkező egyének között.
Ezek az adatok együttesen azt sugallják, hogy a hátrányosabb helyzetű területeken élő személyek általában magasabb demencia kockázati pontszámot és finom különbségeket mutatnak a memóriában, még középkorúként is
– összegezték tapasztalataikat a szerzők a ScienceAlert online tudományos portálnak.
Hozzátették: az eredményeket alátámasztják az Egyesült Államokban nemrégiben végzett kutatások is, amelyek megállapították, hogy a hátrányos helyzetű városrészeken magasabb az Alzheimer-kór előfordulási esélye. Érdekes azonban, hogy az Egyesült Királyságban végzett
más tanulmányok csak az alacsonyabb társadalmi-gazdasági státusú egyéneknél mutatták ki a demencia magasabb kockázatát, a környékhez kapcsolódva nem.
A szakemberek szerint ezért egyértelműen további kutatásokra van szükség ahhoz, hogy szét tudják választani azokat a különféle pszichológiai, társadalmi és környezeti tényezőket, amelyek befolyásolhatják ezeket az eredményeket.
Így a közegészségügyi szakértők talán a legnagyobb hatékonysággal tudják kezelni ezt a problémát a jövőben.
Kínában és Mexikóvárosban a légszennyezésnek való krónikus kitettség a közelmúltban például erősen köthető a kognitív hanyatláshoz a tanulmányok szerint, még a fiatalok esetében is. A légszennyezettség ráadásul általában rosszabb a hátrányos helyzetű negyedekben, ami azt jelenti, hogy ez is a részét képezheti annak, ami az alacsonyabb társadalmi-gazdasági csoportok memóriaproblémáját okozhatja.
A kutatások szerint az étrend a másik tényező, amely szerepet játszhat ebben.
A mediterrán diéta például a kognitív funkciók potenciális előnyeit mutatja az életkor előrehaladtával, ám az egészségesebb ételek, mint mondjuk a zöldségek, bogyók, diófélék, olívaolaj és hal általában drágábbak, tehát ennek a diétának a betartása általában a magasabb társadalmi-gazdasági státuszhoz kötődik.
A tanulmány alapján a következő tényező a zöldterületekhez való hozzáférés, amelyek szintén ritkábban fordulnak elő a hátrányos helyzetű településrészekben,
pedig ez is befolyásolhatja az idősebb felnőttek kognitív egészségét . Ugyanez vonatkozik az egészségügyi és oktatási intézményekhez, például iskolákhoz és könyvtárakhoz való hozzáférésre.
A kutatók szerint azonban a demenciás esetek akár 40 százaléka megelőzhető lenne, így ha a szakértők rájönnek, hogy milyen kockázati tényezők mérsékelhetik a kognitív hanyatlást, akkor potenciálisan megvédhetjük az idősödő népesség nagy részét ettől a gyakori állapottól.