Már megint az a jómadzag! - Ne dobáljuk el a madzagokat, nagyon veszélyes az állatok számára!
![sarlósfecske](https://cdn.origo.hu/2023/12/gdPUZM7gLnEAH3I9FIxQGPRzo7cFLJa-39gvdjNV2Zg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IyYzNhMWM3ZTYxNzRlYWE4NzYzYTgyMWI2NzBiOGY2.webp)
Fonjuk, csavarjuk, sodorjuk, egyaránt készítjük természetes és szintetikus anyagból, nevezhetjük cérnának, madzagnak, zsinórnak, fonálnak, spárgának vagy akár kötélnek is. Az ember ősidők óta készíti és mind a mai napig szerteágazóan használja a kötözőanyagok minden formáját, amelyek olyannyira részévé váltak mindennapjainknak, hogy hiányukban az élet számtalan területén nehézségeink adódnának.
A problémát tehát ez esetben sem az jelenti, hogy rendszeresen használjuk ezeket a termékeket - hiszen szükségesek mindennapjainkban - hanem az, hogy amikor feleslegessé válnak, gyakran újrahasznosítás nélkül, vagy a szemétlerakó telepek elkerülésével, közvetlenül kerülnek vissza a természetbe. A természet körforgásába így újra bekerülő madzagdarabokra az élőlények egy része – akárcsak mi, emberek - könnyen hozzáférhető és jól felhasználható alapanyagként tekint. Így tesznek fészeképítő madaraink is, mikor a kínálkozó lehetőséggel élve fészkükbe hordják az ember számára feleslegessé vált holmit. Szerencsétlenségükre ezzel akár fiókáik vesztét is okozhatják!
Egy ilyen esetet dokumentáltunk néhány nappal ezelőtt Miskolcon, az Avas Városrészben, ahol egy kirepülés előtt álló sarlósfecske fiókát ejtett foglyul a fészekbe hordott kenderfonat. Érdekessé teszi az esetet, hogy a sérülést okozó fonat fészekbe kerülése nem a sarlósfecske szülőknek, hanem a korábban ugyanabban a fészekben költő házi verebeknek köszönhető. A sarlósfecskék a fészeképítéshez szükséges anyagokat – csakúgy, mint táplálékukat – repülés közben, kizárólag a levegőből gyűjtik. Ezek jellemzően apró, puha, szél által könnyen szállítható anyagok. A verebek ellenben fészkük építéséhez minden arra alkalmas útjukba kerülő anyagot felhasználnak, így megfelel számukra akár egy földön heverő - így könnyen gyűjthető - hosszabb kenderfonat, vagy bálazsinór is.
A verébfiókák ezúttal szerencsések voltak, nem nekik okozott sérülést a szüleik által behurcolt veszélyes fonat, hanem furcsamód a talajt – így az ott gyűjthető anyagokat is - messze elkerülő sarlósfecskék sínylették meg az esetet.
Így történhetett, hogy az egyik sarlósfecske fióka lábára rövid idővel a tojásból való kibújás után rátekeredett a verébfészekbe épített fonat.
A láb természetes növekedésének köszönhetően ez később, a kirepülés idejére szinte teljesen elszorította a lábfej vérkeringését és megakadályozta a fiókát abban is, hogy a költőüreget elhagyhassa.A sarlósfecske fióka persze még így is szerencsésnek mondhatja magát. Szerencséje volt, mert az épület árnyékos oldalán került fogságba, nem pedig a tűző napon, de szerencséje volt azért is, mert megmaradt egészséges lábával képes volt megkapaszkodni a homlokzaton, így nem a madzag végén vergődve várta a segítséget és persze végül, de nem utolsósorban szerencséje volt azért is, mert egy kedves hölgy felfigyelt arra, hogy bajban van és azonnal értesítette Igazgatóságunkat. Tettével életet mentett, amiért ezúton is köszönet illeti meg!
A sarlósfecske (Apus apus) Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 25 000 Ft.
A házi veréb (Passer domesticus) az Európai Közösségben természetvédelmi szempontból jelentős állatfajnak számít, pénzben kifejezett értéke pedig megegyezik a sarlósfecske természetvédelmi értékével, azaz ugyancsak 25 000 Ft.
(Forrás: Bükki Nemzeti Park Igazgatóság: https://www.bnpi.hu/)