Budapesten robbantott a hírhedt szélsőbalos terrorszervezet
![](https://cdn.origo.hu/2024/05/EziykWI5wTjKEj1Me20Yl7GzSIwKTOroy4gYkJQGzXQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzJkMTYwNmFkMmM4YTQwZmM4NDY3OWUxMTQ3NTJhMTlh.webp)
Szolidaritás és bosszú: egyre véresebb akciókat hajtottak végre a balos terroristák
A Vörös Hadsereg Frakció kezdetben áruházakat gyújtott fel, közleményeket adott ki, majd az önmagukat gerillacsoportnak kikiáltó mozgalom 1970 nyarán rövid időre eltűnt. Ekkor Jordániába utaztak, ahol a Palesztinai Felszabadítási Szervezettől kaptak kiképzést. Szeptemberben visszatértek Berlinbe, ahol pénzintézetek kifosztásával töltötték fel forrásaikat. Ekkor állított fel a rendőrség egy külön osztagot a tagok utáni hajtóvadászatra.
A korai időszakban több vezetőjüket is letartóztatták és elítélték.
Erre válaszul az akcióik kezdtek eldurvulni.
A következő években több bombamerényletet követtek el, egy részüket kommunista szervezetek iránti szolidaritásból, a többségüket viszont bosszúból. Robbantottak pokolgépeket rendőrségi épületeknél, bírók autóiban, vagy éppen baloldalellenes írásokat közreadó szerkesztőségekben, és katonai bázisokra is többször betörtek. Bár elsősorban az állami apparátus emberei álltak a célkeresztjükben, támadásaiknak gyakran voltak civil sérültjei is.
A keleti blokk és a terrorszervezet felbomlása
Az első generációs vezetőket több akció során sikerült elfogni 1972-ben, akik 1977 tavaszán életfogytiglani börtönbüntetést kaptak. Ezt követően a Vörös Hadsereg Frakció működésére már nem csak rablások és robbantások voltak jellemzőek. Előszeretettel likvidálták a politikai és gazdasági szektor kulcsfiguráit, a célpontjaikat védő testőröket és az ellenük vonuló rendőröket pedig habozás nélkül lelőtték. Többször raboltak el fontos személyeket, és bebörtönzött társaikra akarták kicserélni őket – sikertelenül.
Hasonló célokkal 1977 októberében eltérítettek egy személyszállító gépet is, ám a hatóságok rajtuk ütöttek Szomáliában, Mogadishu repülőterén. Emiatt a börtönben lévő vezetők nagy része öngyilkos lett.
Az 1980-as években folytatódtak a robbantások és gyilkosságok, ám a szervezetnek egyre több sikertelen merénylete volt.
A terroristák az 1991 karácsonya előtti napon Magyarországon is feltűntek, amikor a Ferihegyre vezető úton Izraelbe kivándorló orosz zsidók ellen intéztek támadást.
Ezt követően alig négy hónappal, 1992 áprilisában tűzszünetet jelentettek be, melynek fő oka a Szovjetunió, és ezáltal a keleti blokk felbomlása volt. A megszűnő keletnémet támogatás és a politikai helyzet változása miatt a Vörös Hadsereg Frakció nem tudta újra pozícionálni magát, így 1998. április 20-án egy nyolcoldalas közleményben bejelentették megszűnésüket. Tagjaik közül sokan börtönbüntetésüket töltik, de néhányukat máig keresi a rendőrség.
További történelmi témájú cikkeket a Múlt-kor történelmi magazin weboldalán olvashatnak.