Nálunk még Brad Pitt is túl kockázatos
![the tree of life](https://cdn.origo.hu/2024/01/bGSd0S3lerfqby_0qg4bokHoiYlafAaizFz8xdZxIUQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzIxMjljZTc0YWE4YzRlYzJiZTg2NDM3MmE1MjQzNDRi.webp)
Nem kell rögtön a lila művészfilmekre gondolni. Nem láthattuk a gyermekét vesztett édesanyáról szóló Nicole Kidman főszereplésével készült Rabbit Hole című drámát, nem kerül a magyar mozikba Jodie Foster és Mel Gibson közös mozija, a The Beaver (kritikánk) sem, és nálunk kockázatosnak minősül Brad Pitt és Sean Penn új filmje, az ötvenes évekbeli család történetét elmesélő Az élet fája (kritikánk) is. Hiába hívogatóak a plakátra kerülő nevek, már elég anyagi rizikót jelent az is, hogy nem könnyed vígjátékokról van szó.
A Magyar Mozgókép Közalapítvány (MMKA) anyagi összeomlása új helyzetet teremtett a filmforgalmazásban is. Korábban a forgalmazók az újonnan vásárolt filmjeiket az ún. art kategóriába soroltathatták (a Filmiroda egy bizottsága döntött a besorolásról, szubjektív szempontok alapján). Ha az alkotás megkapta a művészfilm besorolást, a forgalmazó állami támogatásért folyamodhatott az MMKÁ-hoz. A támogatás maximum 2 millió forintot jelentett, amely a bemutatási költségeknek csupán a 20-30 százalékát fedezte, de éppen a hiánya jelzi, mennyire fontos volt.
A "művészfilm" kategória ebben az esetben nem azt fedte, amit a köznapi szóhasználatban értünk rajta. A támogatás nem csak a kísérletező, merész formavilággal rendelkező filmeket segítette, és nem csak azok esetében volt rá szükség. Jó példa erre az Oscar-díjas Gettómilliomos, ami szintén állami támogatás segítségével tudott mozikba kerülni. "2009-ben ugyan volt egy kis gondunk a támogatással, mert akkor tényleg csak a hardcore művészfilmeket sorolták be art-kategóriába" - emlékszik Farkas Sándor, a Fórum Hungary ügyvezetője. "A Gettómilliomos-t csak nagy viták árán tudtuk besoroltatni, de végül sikerült, és ezáltal további 6-7 kópiát tudtunk gyártatni belőle, amelyeket vidékre juttattuk el." A Fórum Hungary ugyan főleg nagy költségvetésű, szórakoztató filmekre szakosodott, de amíg volt támogatás, szívesen vállalta egy-egy komolyabb film forgalmazását is. "Szeretjük őket, és fontosnak tartjuk, hogy ezek is eljussanak a közönséghez" - mondta Farkas.
![]() |
Gettómilliomos | Dev Patel és Freida Pinto |
Idén azonban állami támogatás híján nem tudtak behozni kockázatosabb filmeket. Az egyetlen nem kifejezetten közönségfilm, amelyet a Fórum Hungary idén bemutatott, a Norvég erdő (kritikánk) című japán regényadaptáció volt. Ezt is csak azért vállalták be, mert Murakami Haruki könyve itthon is sikert aratott, és arra számítottak, hogy az olvasóközönség kíváncsi lesz a filmre is. Csalódniuk kellett, a film nem hozta vissza a költségeket, így csak újabb megerősítést kaptak arra, hogy ilyen alternatív projektekkel ne kísérletezzenek.
"Európában mindenhol van állami vagy tartományi támogatás a művészfilmek forgalmazásán, ahogy nálunk is volt tavaly áprilisig" - vázolja Balassa Péter, a Cirko-Gejzír mozit üzemeltető Másképp Alapítvány ügyvezetője a külföldi helyzetet.
![]() |
Blue Valentine | Michelle Williams és Ryan Gosling |
A komolyabb filmekre beülő néhány ezer néző ugyanis nem elég ahhoz, hogy egy forgalmazó költségei megtérüljenek. "Egy film bemutatása többmilliós költséget jelent a forgalmazónak, miközben néhány ezer néző után csak néhány százezer forint jön vissza belőle"- magyarázza Csurdi Gábor, a Budapest Film Kft. munkatársa. "Ezt egy olyan forgalmazó, amely piaci körülmények között működik, és profitot kell termelnie, nem engedheti meg magának. Legalábbis nagy számban nem. Nyilván minden forgalmazónál akad egy-egy film, amely nem hozza vissza a bemutatási költségeket, de ezt sokszor nem lehet megcsinálni."
A Budapest Film például ezért épp három hónapos szünetet tart a forgalmazásban, tehát egyetlen filmmel sem jelentkezik nyáron a mozikban. Ilyen a fennállása óta nem volt. A leghosszabb szünetet eddig tavaly iktatták be, az egy hónapig tartott. És a támogatás elmaradását okolhatjuk azért is, hogy nem láttuk idén az Amerikában nagy sikert elért Blue Valentine (kritikánk) című filmet, vagy a francia Le Concert című alkotást. Csurdi szerint ezekre a filmekre itthon nem lett volna meg a tízezer néző, ennél kisebb nézőszám alatt pedig biztos az anyagi bukás.
![]() |
Le Concert | Mélanie Laurent |
Ha a helyzet állandósul, az artmozik végleg eltűnnek a színről. "Ha bejön a jóslatom, és hamarosan leáll a rendszer, annak az lesz a következménye, hogy moziknak kell bezárnia" - mondja Balassa Péter. "Már most, nyáron sem tud mit játszani több művészmozi, mert nem jönnek be újabb filmek. Ráadásul az artmozik támogatása is szünetel, a budapesti művészmozik még azt a hetvenmillió forintot sem kapták meg, amelyet nagy harcok árán már megítélt nekik a Fővárosi Közgyűlés."
Csurdi Gábor is ettől tart: a Budapest Film is csak a fél évvel ezelőtt bemutatott filmjét, A király beszédé-t tudta nyári vetítésre adni a művészmoziknak, mert jelenleg nincs más filmje.
A Cirkogejzír mozi más modellt képvisel a többi artmozihoz képest. A mozit filmekkel ellátó Másképp Alapítvány minden filmből csupán két kópiát gyártat, viszont évente akár 20-25 filmet is bemutatnak. Balassa Péter szerint a Cirko-Gejzír mozi átlagon felüli kihasználtsága éppen abból fakad, hogy saját filmeket játszik, amelyeket nem lehet máshol megnézni. " Szerintem a művészfilmek látogatottságának csökkenése is azt jelzi, hogy egy film esetében nem kellene több, mint két kópia, mert nem jó, ha minden artmoziban ugyanazt lehet látni"- mondja Balassa.
![]() |
A király beszéde | Geoffrey Rush |
És bár alapítványa kizárólag művészfilmeket forgalmaz, működésükön egyelőre nem látszik a támogatás megszűnése. Sem a filmek számának csökkentésére, sem szünet beiktatására nem kényszerültek. Ezt azonban csak az előrelátásuknak köszönhetik. "Számítottam arra, hogy a kormányváltás után nem működik tovább a régi rendszer, és elkezdtem félretenni. Könnyebb is a dolgunk, mert míg a legtöbb forgalmazó minimum tíz fővel dolgozik, mi összesen hárman vagyunk, ezáltal a költségeink is kisebbek."
Balassa szerint 2012 őszéig tudja magát tartani a rendszer, de ha addig nem lesz új támogatás, akkor összeomlik. Ezt azonban nem várja senki ölbe tett kézzel. Az említett forgalmazók mindannyian részt vettek annak a javaslatnak a kidolgozásában, amelyet a Magyar Filmforgalmazók Egyesülete juttatott el két hete a Nemzeti Erőforrás Minisztérium a kulturális államtitkárságához és a Magyar Nemzeti Filmalaphoz párhuzamosan. A javaslatban kifejtik, hogyan lehetne a jövőben besorolni a művészfilmeket, és milyen támogatásra lenne szükség a forgalmazásukhoz.
Új rendszer
További kiegészítésként most dolgoznak azon a pontrendszeren, amely a régi, bizottsági döntésnél egyértelműbben határozná meg, mi számít művészfilmnek. Garancsi Ágnes, a Szuez Film ügyvezetője és a javaslat koordinátora annyit árult el, hogy ez a pontrendszer a legnagyobb filmfesztiválok versenyfilmjeit automatikusan art kategóriához juttatná, de tekintettel lenne azokra az alkotásokra is, amelyek olyan országban készültek, ahonnan csak ritkán jutnak el ezekre a fórumokra, vagy olyan alkotók művei, akik még nem kerültek be a legelitebb körbe. "Ugyanakkor szerintünk mégis csak szükség lenne egy bizottságra, amely fel lenne hatalmazva arra, hogy azokat a filmeket, amelyek a pontrendszer alapján nem kapták meg a besorolást, mégis művészfilmnek nyilvánítson. Negatív döntést nem hozhatna, tehát a pontrendszer által meghatározott művészfilmektől nem vehetné el a besorolást, de pozitívat igen, ha úgy ítéli meg. Ez a bizottság a javaslatunk szerint megegyezne a korhatárbizottsággal - de olyan tagokból állna, akik mindkét döntés meghozatalában kompetensek."
![]() |
The Beaver | Mel Gibson |
A javaslatra egyelőre nem érkezett válasz a hatóságoktól, de a Filmforgalmazók Egyesületének vezetője, Bálint Péter szerint nem is vártak ilyen gyors reakciót. Havas Ágnes, a Nemzeti Filmalap jelenlegi vezérigazgatója ugyanakkor kérdésünkre elmondta: már olvasta a javaslatot, és tudnak a forgalmazók és a mozisok nehéz helyzetéről, de a Nemzeti Erőforrás Minisztériummal folytatott egyeztetések alapján ez a terület a kulturális államtitkárság hatáskörébe került. Megkerestük az államtitkárságot is, de cikkünk megjelenéséig nem kaptunk tőlük válaszokat kérdéseinkre.
Mindazonáltal Havas elismerte, hogy "ezek a tevékenységek állami támogatás nélkül nem tudnak működni. A cél egy átlátható és egyszerűsített támogatási koncepció lenne, egységes statisztikai rendszer alkalmazásával. Andy Vajna kormánybiztos úr több ízben egyeztetett a művészfilm-forgalmazókkal és az artmozisokkal is, és több javaslat jutott el hozzánk" - válaszolta kérdésünkre. Elmondta, felmerült annak a lehetősége is, hogy ezentúl ne nézőszám, hanem kópiaszám alapján osszák a támogatást, ahogyan az Európai Bizottság által elfogadott finn artmozirendszerben teszik.
![]() |
Rabbit Hole | Nicole Kidman |
A támogatás további sorsáról pedig így vélekedett: "Tudjuk, hogy 2010 második negyedévétől kezdve nem kapták meg sem az artfilmterjesztők, sem az artmozik a megítélt támogatásokat. A konszolidáció sokrétű és hosszadalmas egyeztetéseket igényelt, de jó hír, hogy két héten belül megkezdődnek a támogatottakkal egyenként a személyes egyeztetések, és reményeink szerint az elmaradt támogatásokat hamarosan kifizetik."
Balassa Péter szerint nem lehet kérdés, hogy szükség van-e a művészfilmek forgalmazásának támogatására. Ha nem akarjuk, hogy mozik zárjanak be, és egysíkú, hollywoodi sikerfilmekkel telített piac jöjjön létre az eddigi változatos filmkínálat helyett, akkor támogatni kell a kultúrát. "A művészfilm pedig ennek éppen olyan része, mint a könyvtár, a színház vagy a múzeum" - vallja.