Törvénytelenül hárítanák a vevőkre banki költségeiket a boltosok
![Rendelő, tranzakciós díj, kártyás fizetés](https://cdn.origo.hu/2023/12/urClCI9xvrIAsff_l05V9vBaRq2xe6AjjkrzDH-jNm8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA4OWZlYzE3MmM2MTQxNmViNzU2ODg4ZWJkYzc5NjU0.webp)
A bankkártyás fizetésért tilos extra díjat felszámolni. Ez egyébként minden más készpénz helyettesítő eszközre is igaz, így nem kerülhet akkor sem többe egy szolgáltatás, ha utalvánnyal vagy Széchenyi Pihenőkártyával fizetünk. Ennek ellenére több bolttulajdonos próbálja az extra banki költségeit a nem készpénzzel fizető ügyfelein behajtani, egy olvasónktól kapott képen is ez látszik.
Erre azért kényszerülhetnek a boltosok, mert a tranzakciós illeték bevezetése óta nagyban megemelkedtek a banki költségeik, ezt próbálják áraikban is érvényesíteni. Ennek ez az egyik, de törvénytelen módja.
Kérdésünkre, hogy felszámolhat-e bárki külön díjat a bankkártya használatért, a Magyar Nemzeti Bank azt válaszolta: az Európai Unióban ugyan a tagállamok maguk döntik el, hogy a kereskedők (pl. egy egészségügyi szolgáltató) egy adott fizetési eszköz használatáért felszámíthat-e díjat (úgynevezett surcharge-ot). A magyarországi pénzforgalmi törvény (Pft., 2009. évi LXXXV tv.) 2011. január 1-jei hatállyal megtiltotta a kedvezményezett részére a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz, így a bankkártya használatáért díj felszámítását. A Pft. 36. § (4) bekezdése szerint: „A kedvezményezett készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használatáért díjat, költséget vagy egyéb fizetési kötelezettséget nem számíthat fel.” Az üzlet tehát megszegi a Pft. idézett előírását, ha ezzel ellentétesen jár el.
A cégekre egyébként nem vonatkozik a pénzügyi rezsicsökkentés, így minden készpénzfelvételkor ki kell fizetniük a 6 ezrelékes tranzakciós illetéket.