Péntektől látogatható a Cezanne-kiállítás a Szépművészeti Múzeumban
![Hetvenöt év után újra teljes pompájában látható a felújított Kisszebeni főoltár a Nemzeti Galériában Baán László, a Szépművészeti Múzeum - Magyar Nemzeti Galéria főigazgatója](https://cdn.origo.hu/2023/12/2hRZkMKzbZVxEA1i8rqaHAvTbB7gn4z81-I_q8QrU28/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2YwZDJhMjNjZjQyZjQwMDViZGE2Y2Q2YTNlYzE2YmQw.webp)
A Szépművészeti Múzeum kilenc évvel ezelőtti nagy sikerű Cezanne-kiállítása a gyökereket, azaz a mester és nagy elődei kapcsolatát tárta fel. Hosszú évek kutatómunkája és előkészületei után most egy újabb nagykiállítás Cezanne és a klasszikus avantgárd kapcsolódási pontjait mutatja be - mondta el a tárlat szerdai sajtóbejárásán az intézmény főigazgatója.
Baán László kiemelte: a kiállításra a világ mintegy negyven gyűjteményéből érkeztek remekművek, amelyek biztosítási összértéke, a Szépművészeti saját műtárgyai nélkül, meghaladja a 300 milliárd forintot.
Geskó Judit kurátor hozzátette, a tárlat a nagy aixi mester és az orosz, holland, német és magyar konstruktív irányzatok sokrétű kapcsolódási pontjait vizsgálja a forma, a kompozíció, a szerkezet és a szín problematikájának tükrében. A korábbi, franciás írásmód helyett a most nyíló kiállítás - a család és a Société Paul Cezanne kérésére is - immár a festő nevének eredeti, ékezet nélküli, provanszál változatát használja - közölte. Geskó Judit hangsúlyozta, hogy Cezanne munkássága a modern művészet egyik alappillére, a kompozícióval, a látvánnyal és a valóság megragadásával kapcsolatos eredményei az avantgárd törekvések kiindulópontjai lettek.
A tárlat tematikus elrendezésben mutatja be a kiállított műveket. A látogatók elsőként Cezanne mediterrán szülővárosának, Aix-en-Provence-nak a festő életművében betöltött szerepét ismerhetik meg, majd az impresszionistákkal való kapcsolatát, valamint a baráti körét. Ebben az egységben kapott helyet Cezanne egy korai Zola-portréja éppúgy, mint Monet, Pissarro, Gauguin és Renoir festményei.
Ezzel párhuzamosan vizsgálja a kiállítás a mester újszerű tájábrázolását - némileg visszanyúlva az olyan elődökig is, mint Courbet -, majd az Utak elválnak című kiállításrész Cezanne életművének a festő halála utáni különböző értelmezéseit kutatja a már sokfelé bemutatott expresszionista értelmezések helyett a konstruktív avantgárdra fókuszálva. A látogatók képet kaphatnak a kubisták (például Picasso, Léger, Braque) Cezanne-hoz fűződő viszonyáról, az absztrakció kialakulásáról és irányzatairól, valamint az életmű orosz avantgárddal való kapcsolódásáról.
A tárlat tematikus részei bemutatják azokat a szellemi és formai kapcsolódási pontokat, amelyek Cezanne halálát követően a francia festő munkái és a holland De Stijl mozgalom, az orosz konstruktivizmus és szuprematizmus, valamint a Bauhaus mestereinek alkotásai között létrejöttek.
A kiállításon egymás mellett szereplő festmények - képpárok és szekvenciák - láthatóvá teszik a vizuális és szellemi kapcsolódási pontokat Cezanne és Piet Mondrian, Paul Klee, Lyonel Feininger, Bortnyik Sándor, Huszár Vilmos, Mihail Larionov, Kazimir Malevics vagy Friedrich Vordemberge-Gildewart alkotásai között
- mondta el a kurátor.
A Szépművészeti Múzeum a 2022. február 13-ig látható tárlathoz reprezentatív, kétnyelvű katalógust is megjelentetett - közölte Geskó Judit, aki két kapcsolódó rendezvényre is felhívta a figyelmet: pénteken a Francia Intézet rendez nemzetközi konferenciát a kiállításhoz kapcsolódva, majd szombaton Balatonfüreden rendeznek kerekasztal-beszélgetést többek között a festő dédunokája, Philippe Cezanne részvételével.