Vissza az iskolapadba - legendás pályán folytatódik a világbajnoki csata
![Forma-1, Max Verstappen, Red Bull, Belga Nagydíj 2020, szombat](https://cdn.origo.hu/2024/02/uHMM8q4ExZnsVtIaO0SiKUw_M5dduAi9wku3NjLWExA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdlODYwMGZiZDkyMDQ2NTNhNjJkODU4ODA3YjIyMzg0.webp)
A Magyar Nagydíj után pihenőre vonult az F1, két hétre még a csapatok gyárainak működését is le kellett állítani. A sportág szereplői igyekeztek feltöltődni, a legtöbb pilótának ez sikerült is, így mindenki újult erővel várja a szezon második részét.
Hogy ez hány versenyből fog állni, azt még nem tudni, mivel jó néhány tengerentúli viadal megrendezése veszélybe került, sőt, a Japán Nagydíjat már törölték is. Az viszont biztos, hogy a következő három hétvégén egyaránt rendeznek futamot,
a sort pedig a Belgiumban található Spa-Francorchamps nyitja meg.
Ezt a versenyt nem csupán azért szokták várni, mert a téli szünetet leszámítva hagyományosan a Magyar és a Belga Nagydíj között telik el a legtöbb idő, hanem azért is, mert a helyszín az F1 egyik legnépszerűbb pályájának számít. A pilóták a hatalmas sebesség és a brutális szintkülönbségek miatt imádják, a szurkolók pedig azért, mert számos legendás versenyt adott már a sportágnak.
A várakozást azonban ezúttal egy szörnyű tragédia árnyékolta be, ugyanis másfél héttel ezelőtt életét vesztette a pálya igazgatója, Nathalie Maillet. A posztot öt éve betöltő szakembert, valamint a társaságában lévő ügyvédet saját férje gyilkolta meg, aki aztán magával is végzett. A Belga Nagydíj megrendezésére mindez nincsen befolyással, ám alighanem a hangulatra valamilyen szinten rányomja a bélyegét.
A nyári szünet természetesen futam hiányában is szolgáltatott témát: Max Verstappen és Lewis Hamilton silverstone-i balesete a hungaroringi hétvégéig sem csengett le teljesen, a versenynaptárral kapcsolatban is érkeztek hírek, valamint, ahogyan az ilyenkor lenni szokott, beindultak a találgatások a jövő évi pilótafelállásokkal kapcsolatban.
A világbajnoki csata alakulásának szempontjából azonban nem ezek a legrelevánsabbak.
Az idény első felében borzasztóan izgalmasan alakult a pontverseny, ám azt nehéz megjósolni, hogy ez az utolsó futamig kitart, vagy valamelyik csapat ellép a másiktól. A Mercedes ezt már 2017-ben és 2018-ban is eljátszotta, amikor a Ferrarit és Sebastian Vettelt végtelenül simán utasították maguk mögé az őszi versenyeken, a különböző megszólalások alapján viszont a Red Bullnál lehetnek optimistábbak ezen a téren.
Az energiaitalosok ugyanis folyamatosan hangsúlyozzák, hogy annak ellenére sem állnak le a fejlesztésekkel, hogy ezekből szinte semmit nem vihetnek át a 2022-es autóra. Ezzel párhuzamosan a Mercedesnél többször is leszögezték, hogy a silverstone-i volt az utolsó csomag az idei évben.
Persze ezek csak nyilatkozatok, Belgiumban pedig többé-kevésbé látni fogjuk, hogy melyik autónak kellene javulnia ahhoz, hogy ne ússzon el a végső győzelem. Azt viszont hozzá kell tenni, hogy a bikások számíthatnak motorcsere miatti büntetésre, de Spában ezzel még nem kell foglalkozniuk.
Az Ardennekben található aszfaltcsík, ha nem is megszakítás nélkül, de már a kezdetek óta szerepel a versenynaptárban. Itt található az F1 egyik legismertebb kanyarja, az Eau Rouge, amit manapság már padlógázon vesznek be. Már önmagában az speciálissá teszi a helyszínt, hogy a 7,004 km-ével jó ideje a leghosszabb pályának számít,
de a földrajzi elhelyezkedés és a vonalvezetés is extra kihívásokat ad a mezőny tagjainak és a mérnököknek.
„Spát mindannyian ismerjük és szeretjük, az ikonikus kanyarjaival, a hosszú padlógázas szakaszaival és a gyönyörű tájjal az F1 valódi klasszikusainak egyike – jelentette ki Toto Wolff, a Mercedes csapatfőnöke. – Az idény leghosszabb pályája, ami a rengeteg szintváltozással és a nagyon magas G-erőkkel mind a pilóták, mind az autók számára hatalmas kihívást jelent. Az időjárásról szintén köztudott, hogy megjósolhatatlan.”
A pálya hosszúságának jó néhány következménye van, ezek közül a legkézenfekvőbb az a tény, hogy a pilóták itt teljesítik a legkevesebb kört, a futamon szám szerint 44-et. Szintén nyilvánvaló, hogy akinek a versenyen nem sokkal a bokszbejárat után sérül meg az autója, az
borzasztóan sokat veszít, mire ki tud állni.
Az már viszont nem csupán az egy kör során megtett távolság mértékéből, hanem a földrajzi elhelyezkedésből is fakad, hogy az időjárás olyan helyzetet teremthet, amely máshol szinte soha nem fordul elő. A hegyekben viszonylag gyakran esik, és ilyenkor az is megtörténhet, hogy a pálya egyik szakasza már-már alkalmatlan a slick gumikra, máshol viszont még teljesen száraz az aszfalt.
Mindez egyébként akár ezen a hétvégén is megtörténhet, ugyanis mindhárom napon lehetnek záporok. Az előrejelzések szerint ráadásul a legtöbb csapadék pont vasárnap érkezhet, vagyis elképzelhető, hogy hosszú idő után először ismét változó körülmények várják a pilótákat a belgiumi versenyen.
Szintén a hegyi környezetnek köszönhető, hogy a pálya legmagasabb és legalacsonyabb pontja között az egész idényt figyelembe véve itt a legnagyobb az eltérés. A Les Combes (5-ös kanyar) ugyanis körülbelül 100 méterrel van távolabb a tengerszinttől, mint a Stavelot (15-ös kanyar).
Előbbi más szempontból is kulcsfontosságú lehet, mivel itt ér véget egy 1875 méteren, illetve 23 másodpercen át tartó padlógázas szakasz,
ami a legnagyobb előzési lehetőséget kínálja. Ennek megfelelően az egyik DRS-zóna is ennek a végén, a Kemmel-egyenesben található. A pozíciócserére azonban nem csupán a 3. körtől van nagy esély, hanem már az elsőben is, hiszen a szélárnyék hatása jelentős. A rajttól a La Source-ig (1-es kanyar) ellenben nem érdemes nagy helyezkedésre számítani, mert a pole pozícióból induló versenyző mindössze 163 métert tesz meg az első féktávig, ami a harmadik legrövidebb a szezonban.
Egy kör során a táv 82 százalékát padlógázon teszik meg, ezzel Spa-Francorchamps a második helyen áll ebben a kategóriában Monza mögött. Mindez nagyban köszönhető a Campus (14-es kanyar) és a Buszmegálló sikán (18-as, illetve 19-es kanyar) közötti padlógázas résznek, ami
a hosszúságát tekintve nem sokkal marad el a La Source-tól a Les Combes-ig tartó szakasztól.
Ennek a végén éri a versenyzőket a legbrutálisabb lassulás, aminek során a pilótákra 5,9 G erő hat. A legnagyobb oldalirányú erőt a Pouhonban (10-es kanyar) kell elviselniük, ráadásul az 5,3 G az egész versenynaptárban a csúcsot jelenti.
Az első és a harmadik szektor tehát elsősorban a sebességről szól, ám a középső szakasz jóval kanyargósabb, ami jelentősen megnehezíti az autók beállítását. A mérnököknek az alacsony, kis légellenállású, valamint a magas, nagy leszorítóerőt generáló szárnyállás között kell megtalálniuk a megfelelő egyensúlyt.
A csapatok a tavalyi évhez hasonlóan a három középső keverékből válogathatnak.
2020-ban a mezőny nagy része egy kiállással teljesítette a futamot, az első három helyezett a közepes-kemény stratégiával. Az biztos, hogy az abroncsok száraz verseny esetén sem fognak túlmelegedni, hiszen a levegő hőmérséklete végig 20 fok alatt lesz, ám a biztonsági autó adott esetben felboríthatja a taktikát. Erre pedig minden esély megvan, hiszen az előző öt Belga Nagydíj mindegyikén be kellett küldeni a safety cart.
A nyári szünet végéhez érve a világbajnoki csata is folytatódik, és ha Verstappen és Hamilton között továbbra sem lesz nagy különbség, akkor az idény előrehaladtával még a mostaninál is feszültebbé és kiélezettebbé válik. Az autók teljesítménye mellett egyre nagyobb jelentősége lesz a két érintett döntésének egy-egy necces szituációban.
Verstappen nem csak szó szerint kapott hatalmas ütést a silverstone-i becsapódásnál, hanem átvitt értelemben is. A Brit Nagydíj rajtjának pillanatában 33 ponttal vezette az összetettet, ám a hungaroringi verseny leintésének (pontosabban Vettel kizárásának) pillanatában mindez 8 pontos hátránnyá változott, miközben a holland pilóta nem hibázott.
Felmerül a kérdés, hogy ebben a helyzetben mennyit érdemes kockáztatnia Belgiumban,
ami persze nyilvánvalóan attól is függ, hogy hogyan alakul a Red Bull és a Mercedes közötti erősorrend. Az F1 Nation podcast legutóbbi adásában a társházigazda Tom Clarkson felvetette, hogy jelen helyzetben Verstappennek azzal is meg kell elégednie, ha másodikként ér célba Hamilton mögött. Damon Hill azonban nem értett egyet a kijelentéssel.
„Ez nem ilyen egyszerű, mivel mindez azt jelentené, hogy távolabb kerül a címtől – kezdte az 1996-os világbajnok. – Nem úgy fog nekimenni ennek a hétvégének, hogy »pontokat kell szereznem«, hanem úgy, hogy »újra nyernem kell, Lewist pedig muszáj megakadályoznom abban, hogy győzzön«. Csak így lehet idén világbajnok, szóval nagy rajta a nyomás.”
Ami biztos, hogy a lelátók már egy héttel a Holland Nagydíj előtt is narancssárgába fognak borulni,
ráadásul a Red Bull versenyzője nem csak emiatt érezheti magát hazai pályán Spában. Bizonyos szempontból ugyanis sokkal inkább tekinthető belgának, mint hollandnak: édesanyja, születési helye, valamint gyerekkora is ehhez az országhoz köti.
Elsőre azt gondolná az ember, hogy a sok holland szurkoló előnyt jelenthet számára. Clarkson viszont azt kezdte el pedzegetni, hogy a narancssárga lelátók látványa rossz hatással lehet Verstappen ítélőképességére, vagyis a 23 éves pilóta túlságosan kockázatos manőverekbe is belemehet. Erre már Hill is helyeslően válaszolt.
A Magyar Nagydíj tapasztalataiból kiindulva többen is tartanak attól, hogy a tulipánosok ismét ki fogják fütyülni Hamiltont. Hill ugyan a zandvoorti hétvégére vonatkozóan kérte meg a hollandokat, hogy viselkedjenek sportszerűen a hétszeres világbajnokkal,
ám szavai akár a Belga Nagydíj kapcsán is elhangozhattak volna.
Ami Hamiltont illeti, az előző két alkalommal valóban sok pontot hozott Verstappenen, ám ha kicsit hosszabb időszakot vizsgálunk, már jóval árnyaltabb képet kapunk arról, hogy milyen időszak van mögötte. A brit versenyző az elmúlt hét viadalból csupán egyet nyert meg, ennyire rossz időszaka utoljára 2014-ben volt egy szezonon belül. Hill elképzelhetőnek tartja, hogy honfitársa adott esetben most sem fogja erőltetni a győzelmet – ami egyébként a századik lenne neki –, és megelégszik a 2. hellyel.
A múltbeli eredmények alapján viszont Hamilton sokkal bizakodóbb lehet ellenfelénél, hiszen már négyszer is diadalmaskodott a Belga Nagydíjon, igaz, kétszer egymás után ez soha nem jött össze neki. Eközben Verstappen még egyszer sem vezetett, legjobb eredménye pedig mindössze két 3. hely kedvenc helyszínén, ráadásul többször is rajtbalesetbe keveredett. Igaz, idén minden bizonnyal nem kell tartania attól, hogy az első kanyarban megint összeakad Kimi Räikkönennel.
A két csapattárs esetében pont fordított a helyzet:
Valtteri Bottas legjobb eredménye a tavalyi 2. pozíció volt, míg az eddig jóval gyengébb autókkal versenyző Sergio Pérez három-három alkalommal végzett az első ötben, illetve rajtolt az első négy hely valamelyikéről. Persze ettől még nehéz elképzelni, hogy ezen a hétvégén ő lesz a Red Bull gyorsabbik pilótája az energiaitalos istálló és a Honda 50. közös versenyén.
A Belga Nagydíjjal nemcsak a világbajnoki címért, hanem a konstruktőri dobogóért is folytatódik a csata a Ferrari és a McLaren részvételével. A két csapat közötti erőviszonyok vélhetően most még nem fognak jelentősen változni, hiszen a maranellóiak csak később tervezik bevetni a továbbfejlesztett erőforrásukat.
A wokingiaknál Lando Norris egyelőre elhomályosítja Daniel Ricciardót, ám ezen a hétvégén az ausztrál versenyzőnek is kijut a reflektorfényből. A mostani futam lesz ugyanis a 200. F1-es versenye, ő a huszadik pilóta, aki eléri ezt a jubileumot.
„Ha 2011-ben, Silverstone-ban, a debütálásom alkalmával azt mondják, hogy eljutok kétszáz nagydíjig, akkor biztosan izgalomba jöttem volna – jelentette ki. – Klassz, hogy elértem ezt a mérföldkövet, ez olyasmi, amire egyértelműen büszke vagyok. Mindent meg fogok tenni azért, hogy emlékezetessé tegyem a hétvégét.”
Érdekesség, hogy Spához jó néhány pilótát különleges érzelmek fűznek ilyen-olyan okokból.
Verstappenről már esett szó, de nem ő az egyetlen a mezőnyből, aki belga édesanyától született, hiszen Norris és Lance Stroll hasonló cipőben jár.
A francia kontingens tagjai – ideértve a monacói Charles Leclerc-t is – két éve itt vesztették el barátjukat, Anthoine Hubert-t, aki a Forma-2 főversenyén szenvedett halálos balesetet. Azon a futamon Mick Schumacher, Nyikita Mazepin és Nicholas Latifi is ott volt a mezőnyben. A Ferrari versenyzője ráadásul másnap szerezte meg első F1-es futamgyőzelmét, de érthető módon sok kedve nem volt ünnepelni.
Schumacher számára pedig édesapja miatt is különleges lehet ez a helyszín,
hiszen Michael Schumacher 30 évvel ezelőtt Spában debütált, ahol egy esztendővel később először nyert futamot. 2004-ben itt koronázták meg hetedszer és egyben utoljára, 2012-ben pedig ugyancsak az Ardennekben teljesítette 300 versenyét az F1-ben. Az 1994-es világbajnokságot megnyerő autóját fia is kipróbálhatta a 7004 méteres aszfaltcsíkon.