Négyszáz évig is élhet a grönlandi cápa
![grönlandi cápa](https://cdn.origo.hu/2023/12/ZBsiA_KIWz6AW9UGyrNghUDxpp-BknSqxF7pW8dq1fE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI1Njc2OGRkM2I4MTQ3ZDE5MTkwMGRjODAwZTRlMDlh.webp)
A tudósok szerint leginkább az veszélyezteti a gerincesek matuzsálemét, hogy nemi érése a frissen mért adatok alapján csak 150 éves kora körül fejeződik be - írta a Koppenhágai Egyetem munkatársa, Julius Nielsen vezette kutatócsoport a Science aktuális számában.
A grönlandi cápa (Somniosus microcephalus) az Atlanti-óceán északi részén és a Jeges-tengerben él, öt méternél jóval hosszabbra is megnő. Abból, hogy nagyon lassan növekszik - valószínűleg évente csak egy centiméterrel lesz hosszabb -, a tudósok régóta arra következtettek, hogy igen sokáig él.
A hagyományos korbecslés ezeknél a porcos halaknál nem lehetséges, mert nincsenek elmeszesedett szöveteik. Ehelyett a szemlencse fehérjéinek radiokarbonos elemzését használták a halak életkorának meghatározására. A kutatók 28 nőstény cápát vizsgáltak meg, melyeket több expedíció alkalmával fogtak ki, nagyságuk 80 centimétertől jó öt méteresig terjedt. Átlagéletkoruk a mérések alapján 272 év volt.
A legnagyobb megvizsgált példány 392 éves volt.
A gerincesek között hosszú életűnek számít a grönlandi bálna is, mely 200 évnél is tovább élhet. A grönlandi cápa rekordját az állatvilágban túlszárnyalja a Balti-tengerben is megtalálható sellőkagyló, mely akár fél évezredet is megérhet. A friss mérések alapján a grönlandi cápa négyméteresre megnőve fejezi be a nemi érést.
A jelenlegi kormeghatározás szerint ez azt jelenti, hogy 150 évig kell élnie, míg szaporodóképes nem lesz.
Az állat belső megtermékenyítéssel szaporodik. Ál-elevenszülő cápafaj, vagyis utódai a méhében kelnek ki, ezután pedig tojásevőkké válnak, azaz az anyaállat méhében levő kis cápák felfalják kevésbé fejlett testvéreiket és a meg nem termékenyített petéket.
Azt tudtuk, hogy a grönlandi cápa sokáig él, ám hogy ilyen sokáig, az meglepetés volt. Most azt lenne érdekes kinyomozni, miért ilyen hosszú az élettartama"
- mondta Jürgen Kriwet, a Bécsi Egyetem paleontológiai intézetének munkatársa, aki nem vett részt a kutatásban. Az élettartam nagyságát gyakran a testmérettel hozzák összefüggésbe, ám a grönlandi nem a legnagyobb testű cápa, és nem is az egyetlen, amely ilyen hideg vizekben él - magyarázta Kriwet.
A grönlandi cápát a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) vöröslistáján a mérsékelten fenyegetett kategóriába sorolták. Mivel az állat gyakran kerül a halászok hálójába, Kriwet arra hívta fel a figyelmet, hogy a fajt különösen sebezhetővé teszi az igen késői nemi érés.