Így változtathatjuk a műanyaghulladékot vaníliaaromává?
![műanyag szemét](https://cdn.origo.hu/2023/12/MnrcVsrbTMBVwdiOPXagePvFqhSMFU_Xkm59nJl8SJM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzlhZDA0NTgzY2YzNDQxNDQ5MWQxNWYyYzc0YzU2MjU5.webp)
A tudomány már számos fenntartható megoldással állt elő. Ezek egy része a forrásnál kezdődik, tehát a kutatók biológiailag lebomló alternatíváknál, míg a másik része a hulladékkezelésre fókuszál. Az egyik ilyen, most publikált erőfeszítés az utóbbira összpontosított. A skóciai Edinburgh-i Egyetem kutatói olyan kísérleti módszert dolgoztak ki, amely
a kezelt polietilén-tereftalátot (PET), tehát az italoktól az élelmiszerekig mindent csomagoló könnyű műanyagot vanillinná alakítja, amely a vanília babból kivont elsődleges összetevő, ami a jellegzetes vanília ízt és illatot teremti meg.
Ehhez a szakemberek az E. coli baktériumok felé fordultak: ezek gyakorlatilag mindenütt megtalálhatók, törzsei általában a melegvérű állatok és az ember normál bélflórájának természetes baktériumai. A tudósok létrehoztak egy speciális baktérium törzset a tereftálsav, a PET-ből származó molekula fogyasztására és kémiai reakciók révén az anyag vanillinben történő átalakítására.
Egy kísérlet során a baktérium egy használt műanyag palackból vanillint készített.
Azt azonban csak az ezt követő kutatások határozzák majd meg, hogy ez a műanyagból származó vaníliavegyület biztonságos-e vagy sem.
Ez az első példa arra, hogy egy biológiai rendszert használunk fel a műanyag hulladék értékes ipari vegyi anyaggá történő feldolgozására, és ennek nagyon izgalmas következményei várhatók a körforgásos gazdaságra
– mondta Joanna Sadler, az Edinburghi Egyetem Biológiai Tudományok Iskolájának kutatója a ZME Science online tudományos portálnak. – Kutatásunk eredményei jelentős hatással lehetnek a műanyag fenntarthatóság területére, és megmutathatják a szintetikus biológia erejét a valós kihívások kezelésében.
Hozzátette: ez a kutatás azért is izgalmas, mert képes két problémát egyszerre megoldani. Évente az emberek világonszerte mintegy 50 millió tonna PET-hulladékot termelnek, amelynek jelentős gazdasági és környezeti következményei vannak.
Míg ez az egyik legkönnyebben újrahasznosítható műanyag, jelentős része mégis az óceánba kerül.
Közben 2018-ban a vanillin iránti globális kereslet meghaladta a 37 ezer tonnát; a vegyületet nemcsak az élelmiszerekben használják, hanem más iparágakban, például a kozmetikaiparban is.
A kutatók szerint a baktériumok felhasználása így egy káros hulladék értékes termékké történő átalakításához vezető, „fantasztikus lépés" lehet.