A Stonehenge tanulmányozása feje tetejére állított egy 100 éves elméletet és további felfedezések várhatók
![Stonhenge](https://cdn.origo.hu/2023/12/NWGEX-b3ci8NYlzGuoYh2Z1qtSAdQE3qpMtaHme4ZkE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzlhMGE2MGEzMDlhNTRlZTliOWVlM2ExNTNjNjQyZjg4.webp)
Úgy vélik sok kisebb kő egy a Stonhengetől 225.30816 kilométerre lévő forrásból származik, de az Oltár Kő más és lehet, hogy egy sokkal távolabbi kőbányából származik. A kutatók dolgozatukat az Archeológiai Tudományos Magazinban publikálták, melyben részletezik, hogyan borít fel a felfedezés egy 100 éves elméletet és, hogy ki kell szélesíteni geográfiai és rétegtani (szratigráfiai) ismereteinket.
Az Oltár Kő egy unikális kő a Stonhenge kék kövei közt homokkő szerkezete miatt, ami elüt a Stonhenge belső körét alkotó túlnyomórészt magmás (vulkanikus) kék kövektől. A kék kövek Stonhenge kisebb kövei, melyek nedvesen kékes árnyalatúak.
Korábbi elméletek azt sugallták, hogy az Oltár Kő Nyugat-Wales Old Red Sandstone (Régi Vörös Homokkő) formációjából származik, hasonlóan a többi kék kövekhez, melyek szintén Nyugat-Walesből a Mynydd Preseli területről származnak .Az Old Red Sandstone formáció körülbelül 400 millió évvel ezelőtt jött létre, amikor a mai Európa és mai Észak-Amerika összeütközött. A formáció részei megtalálhatók az Atlanti-óceán mindkét oldalán és Grönlandon és Norvégiában is.
Hogy megvizsgálják az Oltár Kő eredetét, a kutatók különböző analíziseket végeztek - köztük optikai petrográfia (közettan), hordozható XRF analízis, automatizált SEM-EDS analízis, és Raman Spektroszkópia - az Anglo-Wales-Medencében lévő Old Red Sandstone formációból származó mintákon.
Az Oltár Kő egyik szignifikáns jellemzője a magas bárium tartalom, ami megkülönbözteti a legtöbb más medence és kék kő mintáktól.
A leletek azt mutatják, hogy az Oltár Kő bárium tartalma szokatlan. Bár néhány medence formáció mintának van ilyen összetétele, azok nem számítanak, mert ugyanabból a forrásból származnak, mint az Oltár Kő. Ez kétségeket támaszt az Oltár Kő Anglo-Welsh-Medencei eredetét illetően, azt sugallván, hogy ki kell terjeszteni a geográfiai és sztratigrafikus keresést Nagy-Britannia északi részén és előbbi korszakból származó homokkövek keresését is tekintetbe kell venni.
A kék köveket, melyek túlnyomórészt magmás eredetűek, a Stonhenge kezdeti feltárói eredetileg úgy hívták "Idegen Kövek", mert eltértek a számottevőbb és helyileg beszerzett homokkőgörgeteg kövektől.
Úgy vélik, hogy a konstrukcióhoz használt nagy kövek helyi forrása 15 mérfölddel arrébb van. és mivel kövekként 55 metrikus tonnát nyomnak, meglehetősen figyelemreméltó vállalkozás, és azt sugallja, hogy nagyon jelentősek voltak azon a helyen, ahová szállították a köveket.
A Stonhenge-től 225.30816 kilométerre nyugatra lévő Mynydd Preseli területről beszerzett kék kövek többsége az egyik leghosszabb ismert szállítási távolság a forrástól az emlékmű helyszínére, az egész világon.
A kutatók azt javasolják, hogy tanulmányuk alapján az Oltár Követ ki kellene venni a kék kő besorolás alól, megtörve a kapcsolatot a Stonhenge Mynydd Preseli származású kék köveihez. Ha ez helytálló, akkor az Oltár Kő eredetének kutatása még csak most kezdődött.
Bár sok csillagászati elméletet javasoltak az évek során, az egyetlen aspektus, amit a régészet megerősít az, hogy az 5.000 év folyamán a struktúrát sok mindenre használtak. Temetkezési hely, egy hely a szent gyógyulás keresésére, egy hely az elmélkedésre, és ha van helyi hagyomány, druida például druida, helyszín az összejövetelekre. Nem kétséges, hogy mindenféle rituálék történtek a kövek között.
(Forrás: https://phys.org/)