Nem kíván részt venni az úzvölgyi temető helyreállításában a Bákó megyei prefektúra
![magyar katonai temetőben, Úzvölgye](https://cdn.origo.hu/2023/12/3_x1HACgNIuY1h0TRLO6ctFA2r18XPtDB3trbSGTYgk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2E5NzBkMzQ4MTRmNDQ2NGQ4OWVjODZkYjgxM2VlZGNl.webp)
A moldvai Bákó (Bacau) megye kormányintézménye a csíkszentmártoni önkormányzathoz hasonlóan felperesként vett részt a törvénytelenül kialakított román parcella építkezési engedélyének érvénytelenítéséért indított perben, amelyben február 10-én hirdettek jogerős ítéletet.
A Bákói Táblabíróság megalapozatlannak ítélte a Bákó megyei Dormánfalva (Darmanesti) város fellebbezését, és az alapfokú ítéletet léptette jogerőre, amely érvénytelenítette a temető román parcellájának építési engedélyét, és a törvénytelen építmény lebontását rendelte el.
Erről az Origo itt és itt számolt be.
Érintettsége ellenére a Bákó megyei prefektúra a Krónikával közölte:
nem érzi illetékesnek magát a bírósági ítélet végrehajtásában.
Lucian-Gabriel Bogdanel román prefektus válaszában azt írta az ítélet végrehajtásának mikéntjét firtató portálnak: forduljanak kérdéseikkel Csíkszentmárton polgármesteri hivatalához, és a Hargitai megyei prefektúrához. A 2010/299-es számú kormányhatározat értelmében a katonatemető a Hargita megyei Csíkszentmárton köztulajdonába tartozik – indokolta.
Az elsőfokú bírósági döntés értelmében azonban a betonkeresztek lebontása Dormánfalva polgármesteri hivatalát terheli, és mindezt a táblabíróság jogerős ítélete is megerősíti. Maga a prefektus pedig a kormány területi képviselőjeként a törvényesség betartásáért felel Romániában.
Birtalan Sándor, Csíkszentmárton RMDSZ-es polgármestere a jogerős ítélet meghozatala után kijelentette: megvárják a hivatalos értesítést, annak ismeretében keresik meg a jogászokkal a legcélravezetőbb megoldást a sírkert eredeti állapotának helyreállításához. Azt is elővetítette, hogy
ez nem lesz egyszerű, mivel a temetőben korábban többször koszorúzó, szélsőségesen nacionalista román szervezetek már jelezték: nem engedik eltávolítani a betonkereszteket.
Dormánfalva önkormányzata 2019 márciusában nyilvánította saját közvagyonává a katonatemetőt, és áprilisban önkényesen román parcellát alakított ki az erdélyi Hargita és a moldvai Bákó megye határán fekvő, elnéptelenedett Úzvölgye település sírkertjében.
Korábban a temetőt a székelyföldi Csíkszentmárton község gondozta, a magyar közösség magyar katonatemetőként tartotta számon.
2019. június 6-án többezer román szélsőséges erőszakkal nyomult be a temetőbe, hogy részt vegyen a román parcella és emlékmű román ortodox felszentelésén, miután
a székelyföldi magyarok ezt élőlánccal igyekeztek megakadályozni.
Egy héttel az erőszakos cselekmények után az illetékes román hatóság tisztázta:
nem az úzvölgyi katonatemetőben nyugszik az a 149 román katona, akiknek a névsorát felolvasták a temető erőszakos elfoglalása utáni ceremónia részeként.
A szélsőségesen nacionalista temetőfoglalók azóta többször szerveztek koszorúzásokat a temetőben azoknak a román katonáknak, akik – immár a hivatalos román álláspont szerint – nem is ott nyugszanak.