Az olimpiai bajnok, kinek testvére megölte magát, őt pedig a közösségi média gyilkolta meg
![ski Horizontal](https://cdn.origo.hu/2024/02/s1RPomLmExXKebd8aUth1UURsGS26pkYlOingn-F5qU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdmY2U0MGM1ZjZlODQxMmZhYzEyYzZiYjJhNTJkMzEz.webp)
2023. január 26. A nap, amely örökre beleégett Astrid Jacobsen olimpiai bajnok sífutó emlékezetébe.
Ezen a napon a korábban ünnepelt sportolónő a Nemzetközi Olimpiai Bizottság Sportolói Bizottságának a tagja (ebben a grémiumban ül a magyar Gyurta Dániel is) a szervezet ülésén szót kért és azt mondta, hogy az orosz és a fehérorosz sportolókat engedjék vissza a nemzetközi sportéletbe.
Ekkor már 11 hónapja zajlott az Ukrajna és Oroszország között 2022. február 24-én kirobbant háború, amely miatt a világ szinte összes nemzetközi sportszövetsége száműzte az orosz (és a fehérorosz) sportolókat.
Astrid Jacobsen felszólalása után egészen hihetetlen össztűz zúdult rá saját hazájában.
Először a Norvég Olimpiai Bizottság, majd a sajtó és a szurkolók kezdték meg azt a módszeres (karakter)gyilkosságot, amely elképzelhetetlen méreteket öltött.
Kicsoda Astrid Jacobsen?
A norvég sífuónő a 2018-as pjongcsangi téli olimpián a 4x5 km-es női váltóban nyert aranyérmet. 2007-ben az északi sí-vb-n egyéniben a sprintversenyen lett világbajnok, 2015-ben és 2017-ben a 4x5 km-es váltóban szintén vb-aranyérmes.Holott voltaképp mi történt?
Egy olimpiai bajnok azt a tanácsot adta a NOB-nak, hogy fontolja meg az orosz és belorusz sportolók semleges zászló alatti visszaengedését.
Azt a követ fújta, amit (később) Thomas Bach, a NOB német elnöke. De a lavinát már nem lehetett megállítani. Elsőként az olimpiai ezüstérmes evezős, Kjetil Borch rúgott bele páros lábbal a sífutóba. Kemény hangú nyilatkozatában árulással, hazugsággal és félrevezetéssel vádolta meg Jacobsent.
Aztán jöttek a politikusok. Mivel a norvég parlament elfogadott egy olyan határozatot, amely szerint semmilyen engedményt nem lehet tenni Oroszországnak és Fehéroroszországnak az olimpiai részvétel kapcsán, a norvég politikai elit azzal vádolta meg Jacobsent, hogy szembehelyezkedett országa érdekeivel.
Éppen csak azt nem sütötték a homlokára, hogy hazaáruló lett.
Ebbe a hajóba ült bele a norvég állami média, az NRK, amely gyakorlatilag a karaktergyilkosság irányítójává lépett elő. A kezdeti lépéseket ők tették meg, aztán - ahogyan ilyenkor lenni szokott - jött a közösségi média minden szegmense. A végletekig felkorbácsolt gyűlölethullám-tengeren hánykolódott Jacobsen hajója.
Aztán váratlan fordulat történt. 301 nappal Jacobsen felszólalása után az NRK nyilvános bocsánatkérést tett közzé.
A bocsánatkérés
Cikkünk címében az állt, hogy "Jacobsen a NOB ülésén kiállt az orosz sportolók visszatérése mellett." Ez nem helyes – nem Oroszország nemzetközi versenyekre visszaengedéséről volt szó, hanem arról, hogy az orosz sportolók egyéni sportolóként versenyezhetnek-e semleges zászló alatt az olimpián. Az NRK elnézést kér, hogy olyan címet használtunk, amelyről nem volt szó az ügyben. Ezért a címet megváltoztattuk."Mondhatnánk, mi ebben a különös? Csakhogy ha tudjuk, hogy Jacobsen civilben orvosként dolgozik, akkor mindjárt más a kép. Csaknem egy éves meghurcolása alatt azzal kellett szembesülnie, hogy a kórházban, ahol dolgozott, utálkozva, gyűlölettel néznek rá. Mindezt egy felszólalás miatt.
Az ilyen pontatlan írások következménye az, hogy az emberek gyűlölködve néznek rám. Előtte teljesen normális mederben zajlott az életem.
Felváltva dolgoztam a lillehammeri kórház sürgősségi osztályán és a városhoz közel eső Fåvang háziorvosi rendelőjében. Letettem a munkát, repülőre ültem és elmentem a NOB ülésére."
Egy olyan teremben ült, ahol a világ minden tájáról 250 sportvezető, sportoló sereglett össze. A Nemzetközi Olimpiai Bizottság arra szeretett volna választ kapni, hogy az orosz útlevéllel rendelkező sportolók visszatérhetnek-e semleges zászló alatt, miközben Oroszország háborút folytat Ukrajna ellen.
Jacobsen elmondta, hogy nem ő szervezte meg a találkozót, és nem ő határozta meg az ülés napirendjét.
A sportolók képviselőjeként kijelentette, hogy ha egyáltalán szóba kerül az orosz és fehérorosz olimpikonok ilyen körülmények között történő visszafogadása, akkor erről a tanácskozást teljesen nyilvánosan, az egész világ szeme előtt kell lefolytatni. "Pontosan azért mondtam ezt, mert nálunk, odahaza, Norvégiában sem került még sor ilyen nyilvános vitára."
Ebből robbant ki az a botrány, amely után a sífutó lemondott a sportolói bizottságának tagságáról.
Mindez azonban kevés volt. Olyan össztűz alá vették, amely számára is elképzelhetetlen volt.
Soha nem féltem a kritikától. De az, ahogy ezt a történetet végigvitték, rohadt dolog volt."
Testvére öngyilkos lett
Astrid Jacobsent korábban már megcibálta a sors és az élet. A 2014-es, Szocsiban rendezett téli olimpia idején kapta a hírt, hogy bátyja, Sten Anders öngyilkos lett. Ő és a báytja nagyon közel álltak egymáshoz.Jacobsen az elmúlt egy évben sokat gondolkodott a történteken. "Utólag visszagondolva, ha valaki igazán odafigyelt volna arra, amit valójában mondtam, abban a szövegkörnyezetben, amelyben elhangzott, akkor szerintem egészen más benyomást keltettem volna az emberekben.
Ehelyett annak fényében értelmezték az egészet, amit egy harmadik személy, az evezős Kjetil Borch terjesztett rólam."
Jacobsen szerint a legszomorúbb ebben az ügyben, hogy a norvég sportolóknak nem volt valódi véleménynyilvánítási szabadságuk. "Akik nem a <
inkább csendben maradtak, mert féltek az uszítástól a rájuk zúduló gyűlölettől, hiszen látták, mi történik velem. Féltek a szponzorok elvesztésétől és attól, hogy a pályafutásuk kettétörik. Én csak azért tettem, amit tettem, hogy ez megváltozzon."
2023. december 8.
A Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) döntése nyomán semleges színekben indulhatnak orosz és belorusz sportolók a jövő nyári, párizsi ötkarikás játékokon.
Azok az egyéni semleges sportolók, akik a nemzetközi szövetségek kvalifikációs rendszerei alapján kvótát szereznek, jogosultak indulni a 2024-es, párizsi olimpiai játékokon.
Az egyéni semleges sportolók orosz vagy belorusz útlevéllel rendelkező sportolók – olvasható a NOB közleményében, amely leszögezte, azok a versenyzők, akik aktívan támogatták az Ukrajna elleni háborút, nem vehetnek részt a párizsi játékokon, illetve a két ország képviselői kizárólag egyéni sportágakban szerepelhetnek.